Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
4. Prinsipper <strong>og</strong> metodol<strong>og</strong>i som ligger til<br />
grunn <strong>for</strong> de norske kostr<strong>å</strong>dene<br />
Næringsstoffbaserte kostr<strong>å</strong>d<br />
Nasjonalt r<strong>å</strong>d <strong>for</strong> ernæring (Ernæringsr<strong>å</strong>det) har som oppgave <strong>å</strong> utarbeide anbefalinger om ernæring<br />
<strong>og</strong> kosthold. Ernæringsr<strong>å</strong>det har der<strong>for</strong> i en <strong>å</strong>rrekke gitt norske næringsstoffanbefalinger (1). Disse<br />
næringsstoffanbefalingene bygger i stor grad p<strong>å</strong> felles nordiske anbefalinger som er utarbeidet av en<br />
arbeidsgruppe under Nordisk Ministerr<strong>å</strong>d (2). Næringsstoffanbefalingene gir grunnlag <strong>for</strong> planlegging<br />
av et kosthold som sikrer behovet <strong>for</strong> næringsstoffer i <strong>for</strong>bindelse med vekst <strong>og</strong> funksjon, gir <strong>for</strong>utsetninger<br />
<strong>for</strong> en generelt god helse <strong>og</strong> reduserer risiko <strong>for</strong> sykdommer som har sammenheng med kostholdet.<br />
De angir anbefalt inntak av energi, proteiner, fett, karbohydrater, vitaminer <strong>og</strong> mineraler (2).<br />
Anbefalingene <strong>for</strong> hvert enkelt næringsstoff er basert p<strong>å</strong> den tilgjengelige vitenskapelige dokumentasjonen.<br />
Anbefalingene gjelder primært <strong>for</strong> friske individer. Ved sykdom <strong>og</strong> <strong>for</strong> grupper med spesielle<br />
behov m<strong>å</strong> kostholdets sammensetning tilpasses i <strong>for</strong>hold til de behov som <strong>for</strong>eligger.<br />
Det kan være vanskelig <strong>for</strong> enkeltpersoner som ikke har ernæringsfaglig bakgrunn <strong>å</strong> oversette<br />
næringsstoffanbefalingene til anbefalinger <strong>for</strong> et sunt kosthold. Der<strong>for</strong> utarbeider mange land nasjonale<br />
næringsstoffbaserte kostr<strong>å</strong>d, dvs. kvalitative eller kvantitative r<strong>å</strong>d <strong>for</strong> inntak av vanlige matvarer<br />
<strong>og</strong> matvaregrupper (3,4,5,6). Slike næringsstoffbaserte kostr<strong>å</strong>d har vært meget nyttige <strong>og</strong> bidratt <strong>for</strong><br />
eksempel til reduksjon av vitamin- <strong>og</strong> mineralmangel, <strong>og</strong> reduksjon i plasmakolesterol <strong>og</strong> blodtrykk.<br />
Matvarebaserte kostr<strong>å</strong>d<br />
Noen matvaregrupper, som frukt, bær <strong>og</strong> grønnsaker, fullkornsprodukter <strong>og</strong> fisk har dokumenterte<br />
helseeffekter uten at man har avklart hvilke stoffer <strong>og</strong> hvilke mekanismer som <strong>for</strong>klarer disse<br />
effekte-ne. Matvarebasert ernærings<strong>for</strong>skning har hatt meget stort fokus de siste 10-15 <strong>å</strong>rene, <strong>og</strong> mye<br />
<strong>for</strong>skningslitteratur eksisterer i dag innen dette feltet. Det er der<strong>for</strong> naturlig at man n<strong>å</strong> utvikler kostr<strong>å</strong>d<br />
som begrunnes ut fra dagens kunnskap innen matvarebasert ernærings<strong>for</strong>skning (7).<br />
Selv om næringsstoffbaserte kostr<strong>å</strong>d i stor grad har bidratt til <strong>å</strong> bedre <strong>folkehelsen</strong>, har nyere matvarebasert<br />
ernærings<strong>for</strong>skning ikke bestandig støttet de næringsstoffbaserte kostr<strong>å</strong>dene. Dette gjelder<br />
<strong>for</strong> eksempel meieriprodukter <strong>og</strong> egg (se kapittel 19). Disse produktene innholder henholdsvis mye<br />
mettet fett <strong>og</strong> kolesterol <strong>og</strong> ville <strong>for</strong>ventes <strong>å</strong> bidra til økt plasmalipider <strong>og</strong> økt risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong><br />
karsykdommer. Nyere matvarebasert ernærings<strong>for</strong>skning stiller imidlertid spørsm<strong>å</strong>l ved om inntak<br />
av fete meieriprodukter <strong>og</strong> egg fører til en økt risiko <strong>for</strong> hjerte- <strong>og</strong> karsykdommer (se kapittel 19).<br />
I utviklingen av de nye nasjonale kostr<strong>å</strong>d tas det først <strong>og</strong> fremst utgangspunkt i matvarebasert<br />
ernærings<strong>for</strong>skning. Hvis matvarebasert <strong>for</strong>skning dokumenterer en overbevisende eller sannsynlig<br />
sammenheng mellom eksponering <strong>og</strong> risiko <strong>for</strong> sykdom, benyttes dette som grunnlag <strong>for</strong> kostr<strong>å</strong>d.<br />
Dersom resultater fra matvarebasert <strong>for</strong>skning er begrenset eller ikke tilgjengelig <strong>for</strong> en matvaregruppe,<br />
benyttes næringsstoffbasert kunnskap ved utvikling av kostr<strong>å</strong>d (dette gjelder <strong>for</strong> eksempel<br />
matolje, margarin <strong>og</strong> meierismør). I slike tilfeller utarbeides der<strong>for</strong> kostr<strong>å</strong>d etter samme prinsipper<br />
som tradisjonelt har vært benyttet, i p<strong>å</strong>vente av at ny matvarebasert ernærings<strong>for</strong>skning skal belyse<br />
helseeffektene av matvarene.<br />
Ofte er det en kombinasjon av resultater fra matvarebasert <strong>for</strong>skning <strong>og</strong> næringsstoffbasert<br />
<strong>for</strong>skning som ligger bak kostr<strong>å</strong>dene som gis i denne rapporten, men matvarebaserte <strong>for</strong>skningsresultater<br />
gis alltid prioritet hvis slike resultater <strong>for</strong>eligger.<br />
Krav til vitenskapelig dokumentasjon <strong>for</strong> kostr<strong>å</strong>d<br />
Omkring to millioner studier er publisert i vitenskapelige tidsskrifter siden 1948 innen feltet kosthold<br />
<strong>og</strong> ernæring (MEDLINE søk november 2010: ”diet* OR food* OR nutrition OR nutrient* OR mineral*<br />
OR vitamin* OR lipid* OR fat* OR carbohydrate* OR antioxidant*”). Det er der<strong>for</strong> viktig <strong>å</strong><br />
etablere en veldefinert metodol<strong>og</strong>i <strong>for</strong> utvelgelse <strong>og</strong> klassifisering av vitenskapelige studier som skal<br />
vektlegges n<strong>å</strong>r man utarbeider kostr<strong>å</strong>d. Dessuten er det viktig at man definerer spesifikke krav til total<br />
12