Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
9. Kjøtt <strong>og</strong> kjøttprodukter<br />
1. Innholdsstoffer <strong>og</strong> produkter<br />
I denne rapporten omfatter begrepet ”kjøtt” alle spiselige deler av matnyttige pattedyr <strong>og</strong> fugler. Med<br />
”rødt kjøtt” menes kjøtt fra storfe, svin, sau <strong>og</strong> geit. Med ”hvitt kjøtt” menes kjøtt fra fjærkre som<br />
høne <strong>og</strong> kalkun. Begrepet ”kjøttprodukter” inkluderer matvarer som helt eller delvis er tilberedt av<br />
kjøttr<strong>å</strong>varer, med unntak av hele, sammenhengende kjøttstykker. Begrepet ”bearbeidet kjøtt” brukes<br />
om kjøtt <strong>og</strong> kjøttprodukter som er saltet, røkt eller behandlet p<strong>å</strong> en annen m<strong>å</strong>te <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>for</strong>lenge holdbarheten.<br />
Kjøtt <strong>og</strong> kjøttprodukter som er temperaturbehandlet (frysing eller koking) betraktes ikke<br />
som bearbeidet kjøtt i denne sammenheng (1).<br />
Kjøtt inneholder vanligvis omkring 20-35 % proteiner. Kjøtt <strong>og</strong> kjøttprodukter kan <strong>og</strong>s<strong>å</strong> være<br />
en viktig kilde <strong>for</strong> vitamin B6, vitamin B12, jern, sink <strong>og</strong> selen. Det kan være store <strong>for</strong>skjeller mellom<br />
ulike kjøttslag <strong>og</strong> kjøttprodukter med hensyn p<strong>å</strong> innhold av energi, fett, fettsyrer <strong>og</strong> salt (tabell 9.1).<br />
Fettinnholdet kan være fra under en til over 40 %. Fettsyresammensetningen er <strong>for</strong>skjellig i ulike<br />
dyreslag. Andelen mettede fettsyrer av fettet er omtrent 30 % i kylling,<br />
35 % i svin, 45-50 % i sau <strong>og</strong> storfe. Andelen transfettsyrer av fettet er under 1 % i kylling <strong>og</strong> svin <strong>og</strong><br />
omtrent 4 % hos drøvtyggere som storfe <strong>og</strong> sau. Innholdet av salt er lavt i r<strong>å</strong>tt kjøtt, men er ofte høyt i<br />
bearbeidede kjøttprodukter (2).<br />
Kjøtt fra ville dyr er vanligvis magrere, inneholder en større andel flerumettede fettsyrer <strong>og</strong><br />
mindre mettet fett enn kjøtt fra husdyr.<br />
Tabell 9.1. Kjøtt <strong>og</strong> kjøttprodukter, innhold av energi, fett <strong>og</strong> natrium per 100 g spiselig vare (3).<br />
Energi Fett Mettet Enumettet Transfett Natrium<br />
kJ (kcal) g fett g fett g g milligram<br />
Kylling, brystfilet 449 (100) 1,1 0,3 0,3 < 0,1 40<br />
Leverpostei mindre fett 400 (90) 3,0 0,9 0,7 < 0,1 630<br />
Svinekotelett uten ytre<br />
fett<br />
503 (120) 5,1 1,9 2,2 < 0,1 55<br />
Høne uten skinn 590 (140) 6,3 1,4 2,7 < 0,1 50<br />
Wienerpølse, mindre 600(145) 11,0 4,2 5,2 0,2 750<br />
fett<br />
Storfe entrecote 770 (185) 11,5 5,8 3,9 0,5 65<br />
Lam, kotelett 940 (230) 17,1 8,0 5,7 0,8 65<br />
Wienerpølse 980 (240) 19,2 7,6 8,9 0,4 750<br />
Leverpostei 910 (220) 18,1 5,0 6,4 0,4 750<br />
Bacon med svor 1400 (340) 31,5 11,2 13,8 0,2 1120<br />
Salami 1630 (400) 35,3 14,4 15,7 0,4 1920<br />
116