Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
Kostråd for å fremme folkehelsen og forebygge ... - Helsedirektoratet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kostr<strong>å</strong>d</strong> <strong>for</strong> <strong>å</strong> <strong>fremme</strong> <strong>folkehelsen</strong> <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebygge kroniske sykdommer<br />
Andre viktige kunnskapsoppsummeringer <strong>og</strong> studier<br />
Enkeltstudier som har sett p<strong>å</strong> sammenhengen mellom inntak av melk- <strong>og</strong> meieriprodukter <strong>og</strong> risiko<br />
<strong>for</strong> utvikling av type 2-diabetes, har konkludert med at høyt inntak av meieriprodukter med lavt<br />
fettinnhold reduserer risiko <strong>for</strong> utvikling av type 2-diabetes (46,47,48). Kunnskapsgrunnlaget er <strong>for</strong><br />
begrenset til <strong>å</strong> kunne konkludere om det er en sammenheng mellom inntak av meieriprodukter <strong>og</strong><br />
utvikling av type 2-diabetes.<br />
Mekanismer<br />
Studier har vist at et høyt inntak av mettet fett er assosiert med nedsatt glukosetoleranse <strong>og</strong> høyere<br />
fastende glukose <strong>og</strong> insulinniv<strong>å</strong>er i blod (3).<br />
Flere meieriprodukter inneholder probiotiske bakterier. Dette er spesielle bakterier som overlever<br />
i <strong>for</strong>døyelsessystemet <strong>og</strong> etablerer seg som en del av den vanlige bakteriefloraen i tarmen (49,50).<br />
Enkelte studier kan antyde at tarmfloraen <strong>og</strong> probiotika kan p<strong>å</strong>virke risiko <strong>for</strong> type 2-diabetes (51,52).<br />
d) Overvekt <strong>og</strong> fedme<br />
Systematiske kunnskapsoppsummeringer<br />
De systematiske kunnskapsoppsummeringene som er benyttet i denne rapporten, har ikke vurdert<br />
sammenhengen mellom inntak av meieriprodukter <strong>og</strong> overvekt <strong>og</strong> fedme. De har vurdert effekten<br />
av viktige innholdsstoffer i meieriprodukter.<br />
Fete meieriprodukter har ofte høy energitetthet. World Cancer Research Fund (2) konkluderer<br />
med at det er sannsynlig sammenheng mellom inntak av mat med høy energitetthet <strong>og</strong> risiko <strong>for</strong><br />
vektøkning, overvekt <strong>og</strong> fedme. Sammenhengen er knyttet til mat med høyt energiinnhold i <strong>for</strong>m<br />
av animalsk fett <strong>og</strong> hurtigmat (fast food).<br />
Mekanismer<br />
Det er sannsynlig at inntak av mat med høy energitetthet (over 950-1150 kJ/100 g eller 230-270<br />
kcal/100 g) øker risiko <strong>for</strong> vektøkning <strong>og</strong> overvekt. Mange vanlige meieriprodukter, som de fleste<br />
oster, fet rømme <strong>og</strong> fløte, kommer i denne kategorien (tabell 8.1). Konjugert linolensyre (som<br />
hovedsakelig kommer fra meieriprodukter) er assosiert med redusert kroppsfett hos <strong>for</strong>søksdyr,<br />
men resultatene fra humane studier er ikke entydige (53,54).<br />
Flere meieriprodukter inneholder probiotiske bakterier. Dette er spesielle bakterier som overlever<br />
i <strong>for</strong>døyelsessystemet <strong>og</strong> etablerer seg som en del av den vanlige bakteriefloraen i tarmen (49,50).<br />
Enkelte studier kan antyde at tarmfloraen <strong>og</strong> probiotika pan p<strong>å</strong>virke risiko <strong>for</strong> overvekt <strong>og</strong> fedme<br />
(51,52).<br />
e) Beinskjørhet (Osteoporose)<br />
Systematiske kunnskapsoppsummering<br />
De systematiske kunnskapsoppsummeringene som er benyttet i denne rapporten, har ikke vurdert<br />
sammenhengen mellom inntak av meieriprodukter <strong>og</strong> beinskjørhet. De har vurdert effekten av viktige<br />
innholdsstoffer i meieriprodukter.<br />
WHO 2003 (55) konkluderer med at i befolkninger med høy risiko <strong>for</strong> beinbrudd (som den<br />
norske) <strong>og</strong> <strong>for</strong> personer eldre enn 50-60 <strong>å</strong>r er det en overbevisende sammenheng mellom tilstrekkelig<br />
inntak av b<strong>å</strong>de vitamin D <strong>og</strong> kalsium fra kosten <strong>og</strong> redusert risiko <strong>for</strong> osteoporotiske brudd.<br />
Andre viktige kunnskapsoppsummeringer <strong>og</strong> studier<br />
Sosial- <strong>og</strong> helsedirektoratets nasjonale faglige retningslinjer <strong>for</strong> <strong>for</strong>ebygging <strong>og</strong> behandling av<br />
osteoporose <strong>og</strong> osteoporotiske brudd (56) konkluderer med at det ikke er vist en sikker sammenheng<br />
mellom kalsiuminntak fra kosten <strong>og</strong> brudd grunnet beinskjørhet. Derimot er det overbevisende dokumentasjon<br />
<strong>for</strong> at tilskudd av kalsium <strong>og</strong> vitamin D reduserer risiko <strong>for</strong> brudd hos eldre kvinner.<br />
Mekanismer<br />
Beinskjørhet er definisjonsmessig lav beinmineraltetthet. Beinskjørhet medfører en økt risiko <strong>for</strong><br />
beinbrudd. Kalsium er en essensiell bestanddel av skjelettet <strong>og</strong> vitamin D er viktig <strong>for</strong> god absorpsjon<br />
av kalsium i tarm. Det er <strong>og</strong>s<strong>å</strong> mulig at vitamin D kan p<strong>å</strong>virke muskelstyrke <strong>og</strong> risiko <strong>for</strong> fall (56).<br />
106