You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Den himmelropende mangel p4 forstdelse for at<br />
naturen spl i utgangspunktet er bnrtal, er ogsd en<br />
fare for dem som ska/ basere sin eksistens pd<br />
hasting av naturen.<br />
Det som jeg tror de miJmrganisas~ som<br />
arbeider serimf - som er ekte idealister og som<br />
1-r tyngde i å dokumentere sine påstander og<br />
krav - hr være seg meget bevisst, er at de alM<br />
C<br />
- risikerer å fii med seg ablindpassasjemr*. 43lind-<br />
passasjerer* som msker ti asurfe* pd den sympa-<br />
tibølgen som miFmem har - og som sterk mediafe<br />
kusering pd miJmemsaker bidm til d hdde igatg.<br />
Hytte-eiere som ikke tiller å se et oppdreftsan-<br />
legg, som mener at lyden fra et automatisk Mngs-<br />
anlegg ved innfiyvingstmseen til Hesland flyplass<br />
er sby-forurensende, som mener at natuhnvalt-<br />
ning skal skje på premissene til de som har Ad til<br />
å laksevald i Orkla - alle disse f mer 4<br />
fremme sine snevre egeninteresser under etiketten<br />
=rniJmem*.<br />
Det som fra kyst-næringens side kan gi grunn til<br />
en viss bekymring, er at disse gruppene gjeme er<br />
meget ressurssterke - bade pd de politiske og<br />
økonomiske plan.<br />
Jeg sier ikke at miljøbevegelsen lar seg bruke<br />
av wfalske profeterm, men at noen slike selv ønsker<br />
å prøve p4 det er jeg noksi5 sikker pd.<br />
Og ndr jeg er så sikker på det, sd er det fordi<br />
jeg selv - men da ut fra mer edle motiver etter<br />
min oppfatning - kunne tenkt meg A gj0re det sam-<br />
me. Jeg tenker da selvsagt på konflikten oridfisk<br />
og mer eller mindre uhemmet seismikk-skyting.<br />
(.Hvilke krav setter miJsibevegelssen til fiskerifw-<br />
valininga?<br />
Jeg går ut fra at hovedkravet til oss er at vi skal<br />
fwalte ressursene i havet pd en måte som kan<br />
gi oss et optimalt langtiasudbytte av de fmkjell@e<br />
bestandene. Og jeg går ut fra at de krever av oss<br />
at vi skal forhindre ressumløsing og uhemmet ut-<br />
tak ut fra ønske om kortsiktig profitt.<br />
Jeg synes det er rimelige krav. Og det er krav<br />
som vi etter fattig evne forsøker ii imøtekomme.<br />
Kravene som humane avlivingsmetoder av sjøpattedyr,<br />
motvirking av forurensning fra oppdrett,<br />
mest mulig ressursvennlige fangstmetoder, har jeg<br />
heller ingen problemer med. Og også her prøver<br />
vi d gj0re noe.<br />
Erfaringene med norske miljøvemere er gode. Det<br />
presset som &es er stort sett positivt. Og ndr<br />
utgangspunktet er at vi alle har som oppgave d se<br />
til at miljøet og ressursene tas vare p8 til kommende<br />
generasjoner, burde vi antakelig -<br />
samarbeide<br />
mer-enn vi ijor nii.
76. ARGANG<br />
Nr. 3. April <strong>1992</strong><br />
Utgis m8nedlig<br />
ISSN 0015-3133<br />
Ansv. redakter:<br />
SigQnm Lomelde<br />
Kontorsjef<br />
Redaksjon:<br />
Per-Marius Lamen<br />
Dag Paulsen<br />
Kari 0stemM Toft<br />
Esther-Margrethe Olsen<br />
Linda Blom Vik<br />
FldrstsGangs~~:<br />
Fiskeridirektoratet<br />
Postboks 185. 5002 Bergen<br />
Telf.: (05) 23 80 DO<br />
Trykt i offset<br />
John Grieg Produksjon AIS<br />
Abonnement kan tsgnes ved aile post-<br />
siedervedi~ngavabonnementc-<br />
belepet pA postgirokonto 5 05 28 57. pA<br />
konto nr. 0616.05.70189 Norges Bank<br />
eller direkte i Fickeridirektoratets kassa-<br />
kontor.<br />
Abonnementsprisen pa Fiskets Gang<br />
er kr. 200.- pr. Ar. Denne pris gjelder<br />
for Danmark, Finland. Island og Sveri-<br />
ge. Øvrige utland kr. 330.- pr. &r. Ut-<br />
land med fly kr. 400,-.<br />
Fiskerifagstudenter kr. 1 W,-.<br />
ANNONSEPRISER:<br />
111 kr. 4.700.- 114 kr. 1.500,-<br />
112 kr. 2.400<br />
Eller kr. 7,80 pr. spalte mm.<br />
Tillegg for farger:<br />
kr. 1.000,- p. farge<br />
VED ETFERTRYKK FRA<br />
FISKETS GANG<br />
MA BLADET OPPGIS SOM KILDE<br />
ISSN 001 5-31 33<br />
INNHOLD - CONTENTS<br />
in te mas^ Contcience on Nubitlon<br />
Verdascmswi~sc<br />
The first Intemalional Confem on Nutnoon for ministers to be heM in<br />
R- d ber <strong>1992</strong> 25<br />
mm, k b og<br />
The norwegian fishing vessd market<br />
J-meldinger<br />
Lam and regularims<br />
Statistikk<br />
Staiistics<br />
Forsk%foto: Sigbjiwn Lomelde<br />
~~ .vdutEa 10. april <strong>1992</strong>
MEDIA Nr. 3 - <strong>1992</strong> *<br />
4 (Fiskaren>><br />
skal være ei vaktbikkje!<br />
37 Ar gammel har Nils Torsvik lang fartstid<br />
i norsk fiskennaering. F&erikandidaten<br />
fra FiskerihagddeWniversitetet i<br />
T m har bakgrunn som aktiv fisker,<br />
fiskerirettleder, saksbehandler ved Fiskeridirektoratets<br />
BBtkwitor, samt seksjonleder<br />
ved Kontoret for rettledning og infornasjon<br />
samme sted. De siste tre brene<br />
har han arbeidet som inforrnasjonskonsulent<br />
ved HaviorskningsinstiMtet. Torsvik<br />
har og& tidlire vært tilknyttet F i<br />
som redaksjonssekretær, Lr han d i<br />
mairjuni inntar redaktar-<br />
Dagsaktueil<br />
krakken.<br />
Torsvik mener at avisa er for li inne i<br />
Fwkaren er veM'g naeringsorientert. Det de dagsaktuelle problemstillingene i<br />
vil vi fottsette med. Men det er absulutt ringa. Det gjelder reguleringdehtien, renvæmeivakibildge.Viskalf&framdet<br />
rom for et utvidet nedagdelt. M M mitt<br />
er & lage en kystnæringsavis som inne<br />
debatlen om !Buklunneidinga og omeiteiii<br />
kvoter osv. - Dessuten er det p4<br />
somerpBgangifomandlingeneogm<br />
pe ior naeringas rettigheter, sier TorsvSk.<br />
holder stoff med et slektsfornold til fiske hegtidvitarforossE0SEF-&en@<br />
riene. Jeg tenker p4 verftsindusbi, elek- enskiWimBbe.Deterdemesande<br />
tronikk, og smhnæringer - i Od rwegrakommertil&gnpe~irwi Emler<br />
legg til det tradisjonelle MeWdM Men i næringa bBde n& det gjekk faglag og<br />
ogs8 i frembida vil fiskerimfinga som salgdag. F.eks. kansituasjonenkrsalgs- Han medgir at han er en tviler i spwsm8skian<br />
og havbruk, væm v8irt vikligste iageneMiracla
MEDIA Nr. 3 - <strong>1992</strong><br />
aRdPnn*UbiikcC.pitndbS#wYib<br />
kelwdr.<br />
iikkefihog i havkuksnaeringa. Atordninger,<br />
som i dag sikrer kystbefolkningen<br />
mttentilAhasteavhavet,kanMivesent-<br />
lig endret Her i i i den stpnste utfordringen.<br />
slik jeg ser det. PA den andre siden<br />
er det en -ing ai nremiere 60<br />
prosent av -en v& g& til EF.<br />
Dersomvist&rutenfordeliemark6det,<br />
vil felgende bli ahrorlim.<br />
- EFaengerjo Men v&...<br />
- Det er rildig. Sammen med Island<br />
utgja vi en sværi viktig forsynuigskilde.<br />
FastnArvif8iretfomandlingsresuliatpA<br />
bordetharvinoeBf6mddeasstil,iden<br />
viMigstesakensomst&p&dagsordeni<br />
norsk fiskedmring.<br />
- Fiskaren har qtpvhWt et meget<br />
gdtrykwsin deimriigavhmtnuk ...<br />
-Deterfortjent.Fadetsisteoppriven-<br />
A<br />
de og aqjmnde rrtutei i Fiskeoppdretternes<br />
Forening i Trondheim nylig, kunne<br />
Flskerifonralbiiqm kan nwte dette med<br />
*apenhet1<br />
avisa skisere regultatet - p& fom8nd. regu1erinwf-a-l<br />
stwregpenhetog-s2wrem~righet<br />
Slik skai det være. Vi skal ta næringa p4<br />
foi ky&efoWiiigen til A si sin mening,<br />
wh. w vi flinkere 91 p& andre har meninger om da- mener<br />
omi$der.<br />
gens Meihvaiining, noe som heit sikkerkommerCIApregeavisasspalteret-<br />
-afd(J~-le~eme~atde maih,--m.<br />
m--sv,F-<br />
0kt fmthise for<br />
-<br />
-m-kangPnesegmerfor<br />
kvoteanbefalingene<br />
lageP~sai<strong>fg</strong>slagenei*--*e<br />
imsyn, spesielt i regulen-.<br />
V i S ~ d e n ~ Kortene ~ ? holdes for tett til kroppen kw be- Han mener at HavforslaungsinsbMt . . . et for<br />
- Dette er allerede et tilbakelagt stadi- slubiingene tas. Debatten om sammen- en stor del har f&t bukt med den mangum.<br />
Jeg har f& klare fullmekter fra siyret setningen av ReguMngsWet har vaert lende fomtbkm for hvorfor<br />
til A kjm en uavhengig linje. Vi skal ikke en debatt om ulike gni- rett til B ave befalingene Mir som de blir. - Man legger<br />
værememenigheWad.Detharviikke<br />
r& til skal vi overkw. Tidiii betatle<br />
orgarrwasjonesie en vesentlig del av<br />
abonnent-massen. Dette er hiie og<br />
F i er n& medlem i N.A.L. (Norske<br />
Avisers Landsfotiwnd), noe som umuligg*<br />
slike koblinger.<br />
innfiytelsep&fordeffngenavfiskeressur- vektpAsitarre&mnhetogdetstiWW<br />
. .<br />
sene. Alt& en demdcrabsenngsaeboitt under stolen ai det knyiter seg usikkerhet<br />
PA samme vis aisker media innsyn i sel- til anbefalingene. Det er viktig A være tidve<br />
reguleringsfomandlingene. Det er vik- lig ute med informasjon - i forkant av den<br />
tig at fonrahingen Mir flinkere til in- M g e debatten. Det satses at kv0fonnere.<br />
Ikke minst for B skape legitimitet teutspill kommer som et gjennomtenkt<br />
for reguleringspoli. Kritikken mot fis- forslag -og ikke som utspill i media fra<br />
kerifonraltningen bygger pB at de reguleringene<br />
gjelder, mener at deres syn ikke<br />
enketiforskere.<br />
Fiskeri bladet fremdeles<br />
konkurrent<br />
vimer fram i reguktingsdebatten. En ond<br />
sirkel som ferer til mindre respekt for reguleringene<br />
og tnisler om B bryte dem.<br />
Per-Marius Larsen<br />
Nils Torsvik mener det er fultt mulig A &e<br />
opplaget vesentlig ved A satse p4 stofi<br />
somkystkulturogdefanevnteom~<br />
ne som verftcindustri, servicenseringer,<br />
elektroni&kogkysffartHanvilikkeg&<br />
medpBatm8ileterAtakneldrsnpAFiske-<br />
ribladet.<br />
Kampaniesstette<br />
- ~ e i ! ~ i ~ ~ n e n ~ e r - ~ Fiskeridepartemetetharisamsvarmed<br />
r a f i ~ k<br />
og faglig. Foitsati skal vi behandie hver- mrigsutvalgets innstiliing vedtaat<br />
andre med respekt. FiskerSbladet er beclre B sWte Notges EksporbBds makrellkamp&<br />
tiskeiistoff. Fiskaren er panje i Japan med inntil kr. 750.000 i<br />
best p& havkuk. W er A Mi best p& <strong>1992</strong> SWth skal maksimalt u$jae 50<br />
begge -.<br />
proJent av kampanjekosniedene.<br />
Markedsframsw<br />
i Spania<br />
F-emmtet gir inntil kr. 400.000<br />
is&ttetilNomayFishA/Ssinemarkeds-<br />
framstet i Spania. SMtm er i samsvar<br />
med Markedsfmingsutvaigets innstifling.
mmmmG Nr. 3 - <strong>1992</strong> m<br />
((Orange roughy,,<br />
(Hoplostethus atlanticus)<br />
i Atlanterhavet<br />
*Orange why. alla*<br />
as Cdlett 1889) hsyrer til familien TmcMhhykh<br />
(g-: av hardfw, =rwgh*,<br />
natur). Denne familien Mir kalla aslimeheads~<br />
pA engelsk dier dimhovud p4 norsk,<br />
dette fordi desse fiskane har store groper<br />
med slim under skinnet pA hovudet (Fig.<br />
l]; Famiiien blir ,som regel d& i ,to dektet<br />
G@ymbqx og Hoplastedhus. Fm.<br />
TradiicMhyidaeertaksonomiskplassert<br />
nært farrylien Beryadee.<br />
Oenerelt lever artane i fam. Trachii<br />
thyidae naert botn, wer kontiwniakkdningane<br />
og p& dei $upaste delane av<br />
sokkelen. Mange av artane er utbreidde<br />
ialledeitrestoreverdshava,medkonse-<br />
i spesieile om*. Dei Mir<br />
fanga b8de med bointdl og iiytd, ogsB<br />
med li, og Mir nytta til konsum, iiskemjd<br />
og dje. Artar innan denne familien<br />
vart av DA0 pA byijinga av 198Gtalet<br />
sett p4 som ein potensiell ressurs av &e<br />
nomisk interesse. Fien inneheld og&<br />
store mengder voksders oljer som kan<br />
vere av kommersiell interesse.<br />
FQ. i. 111ui5rarjon av dt gene re^ eksemplar<br />
#m hmym UI tun. tnchkhhykh.<br />
av<br />
Kjell H. Nedreaas<br />
w<br />
w I""rnrnl<br />
Utbreiing og biologi<br />
-dan. 1-<br />
l0 O m<br />
Fargen pA *orange roughyæ er mursteins-<br />
0umI-d<br />
raud med blbari munn- og gjellehole.<br />
F* er fmt og fremst kjeni fd gode o<br />
fangstomW ved Australia og New-<br />
Zeaiand. I er arten iflg. litte-<br />
raturenaMmpisk med d.utbreiii.i det 10<br />
austlege AtiantemaV fr$ island til Marokko<br />
ogfr&WahrisBaytilDufban.Idetvest-<br />
iege -erhav er arten bene repportert 80<br />
fr& Guli of M-. Andre aitar som<br />
til den same slekia er og& utkeidd i At-<br />
lantemavet og& i tropiske sbuk, men<br />
desse artane Mir maksimalt d<br />
storesom*orangeroughy~somkenbli<br />
70 an. Ein annan art i same slekta som<br />
kan nemnasi er H. nx&mmms<br />
Mir maks. 30 an og som ofiasi opptrer<br />
noko gninnare. dmvini,<br />
som h8yrer til den andre slekta, kan Mi o<br />
opptil 60 cm, har ein skiten rosa farge,<br />
og blir rapporteit fr& same omrade som #rea-la<br />
=orange roughy~.<br />
Ved New-Zealand lever =orange rwg-<br />
:L<br />
E<br />
*g!uupl<br />
a<br />
Meste- O 0 5 1 0 1 5 B 1 5 ~ ~ *<br />
hy- parten melkm av fisket 700 har og til 1700 no meter. melmelom<br />
850 og 1000 i gytesesongen UunV<br />
juli). P& austsida av New Zealand har det m. 2 ~sngcktorkling e) W 'oringa<br />
rwghy'hlN.w~.oahlhnlvit-<br />
W-Eangabetydelege-til<br />
160-1 700 meter. Her, og dei Reste andre<br />
stadene, har fisket fereg8tt over store<br />
delaiavBiet.P&vestsidaavNewZealand,<br />
derimot, har fisket vore besl i gytesesongen.<br />
V i<br />
underselqi i desse<br />
omr&laharVistfiskfr&lOanti145cm<br />
standard lengd (totallengd mMus half#i-<br />
ne). Hann- og hofisk vWer same lengde-<br />
fordeling (Fg. 2). Dei kommersielle iangs-
n r i . s . V ~ ~ ~ t i ~<br />
-='@-w.<br />
'<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong><br />
tane HMeheld stort seti fisk melkm 30<br />
40 an.<br />
Oioliiiar blir nyita for aldersbestemming.<br />
Sjehr om otolittane har Mi talka<br />
noko ulikt SA viser resultata ein sein vekst<br />
hOg deme fisken (K=0,06). Fg. 3 viser<br />
alder-hgd relasjon pubiii i 1980.<br />
Fislcen Mir kjmnsmoden ved ei standardlengdpBkring30anog#)&.Gyihga<br />
faeg8ir grleg ei kort tid midt p4 vintsren<br />
(junyuli ved New Zealand, truleg<br />
febmdmars i det nofdlege Ahmrhav)<br />
d& det kan dannast &€te<br />
100 meter eller meir over botn. Eggmengda<br />
Vanerer mellom 28.000 og<br />
90.000, med ei giannomsnimeg mengde<br />
B<br />
pe 22.000 egg per kilo Detts<br />
~=orangeroughy.Mantdeikommersielle<br />
artane som har lavasi egg- 5<br />
mengde.<br />
Forskarer p4 New Zealand meiner ai<br />
mrleg dedlegheit (M) er under 0,1, og<br />
ai riidig beslminingstmegi bnr vere F,<br />
(Tab. 1).<br />
Genetisit6 u- (elektroforese)<br />
har samanlikna =orange roughy* frA<br />
MZBLndogMmavet4ihnne<br />
ut at likskapen er SA stor at det d vere<br />
same art.<br />
I Atlanterhavet er det berre om&iet<br />
vest av dei britiske nyane som har Mitt<br />
undersakt (Fg. 4 og 5). Her har Skottland<br />
og Tyskiand aprt vitshpiege undenwkjin-<br />
Fig.4.~~k>gui1973oglS74.T~rNn*
15" lo"<br />
Fig. 5. lydre underrdrjingar MI 1974 til<br />
1980. + enkdt hal Eil antai hal innanfor av-<br />
gicwisii omw.<br />
Ved 100&1200 meter i ornrddet vest<br />
av dei britiske ayane varierer temperahi-<br />
ren gjennom Aret frA 5,O"C til 7,S°C (Tab.<br />
2). orange roughy* ser ut til h fadmkk-<br />
je temperaturar ff21 7,5% og kaldare.<br />
Mglingar som norske fiskarar har gjori<br />
ved New Zealand viste der ein temperaiur<br />
p& S,!X,5"C i 950 meters djup.<br />
Lengdefordeling av =orange rwghp<br />
frd omrildet i Atlanterhavet er vist i Fg. 6.<br />
.Orange roughy lever av m,<br />
fmtogfremstmysiderogdecapoder.<br />
Fiske<br />
Verdsiangstenaviwaiigemghy-hari<br />
perioden 198W989 iflg. FAO lege p4<br />
mellom 40 000 og 50 000 tcmn. Alt er rap<br />
poitertM~vedNewZealandog<br />
Australia, og over 90% er i statistikken<br />
oppgjevehhabiitttekeavNewiealand<br />
m-<br />
I Atianterhavet har vi ingen statistildc<br />
som visef fangsten av denne atten. Vi<br />
veit likevel at fram til 1991 har det berre<br />
vwtegjatsporaaskefangster.Ali6reiei<br />
1979 rapportette ein tysk hekktdh om<br />
iOtonn=orangeroughy-fddetnemnte<br />
0m~ved~lvedliskeetterMg-<br />
lange. Dette var i midten av mars, og fis-<br />
ken hadde velutvikla mgn.<br />
- -- -n ~I.*nd*mriv;-=<br />
ROCIPU. (B) (C)<br />
touhinn(idq@)--
miimiex<br />
nls<br />
t<br />
n*nmiax<br />
nls<br />
t<br />
mhmieK<br />
nEs<br />
f<br />
miimiex<br />
nls<br />
T<br />
mlihnax<br />
nls<br />
T<br />
nrinlrrna<br />
nls<br />
T<br />
no.: 10<br />
Denlypiske&umjonmfdomr&ietZ<br />
AtlarBerhevetw~am~VEIcJg<br />
r--.wtigIigeno€lm<br />
20 tan per hal. Det lyske krskiingsfai-<br />
~haddeopp(il1,1lomperhmt.<br />
Fangstmmedmeirem50kgpertlne<br />
- ~ n . B ~ o g P a a i p C<br />
n e ~ o g u t a n f o r ~ ~ ~<br />
sm8fangstaritfiaayrwnn8det.vgren<br />
1 9 $ l ~ F ~ e i t 5 i s i < s ~ ~<br />
gemughy*ian*.gdet-<br />
med botn&& i mnWnd med afma aske.<br />
DetalceSiieresnakkom~b8biir<br />
fdBoulogm.Usikreopplysnirigarm<br />
men auleg 1(WZW ionn i<br />
1991.<br />
EinIstandsk~harogs8flskaca.50<br />
lom*warigeroughy*utaniorIsland<br />
(uigent pasieiion). OgsB her var det svært<br />
- ~ 1 m e n - =<br />
nokosbeemdetmerrappcnWf&<br />
andmomdfb. I iittmiuren er eiten Hrp<br />
kwsrhB-Kdlhawr1952<br />
nmnlmenviVeitAeigeiitleIIfwIne<br />
Omdeme~tRakmemieamdet-<br />
ta ereh eigen art.<br />
AlkSeiit-wav*arngei<br />
Alk&dmM har vwte teken med W.<br />
~ogfmnStbagib84nieniherber<br />
~krseleestogk8nvisesegav€im<br />
eineignereislcapDet~Wved<br />
New~heibemeimgMmedbob<br />
MU.DetsefutWakune~pB<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong> w<br />
VeM-leiigd relasjon: vekt @fan) =<br />
0.0415 x (saendard lm@=<br />
r#ghy. popdeajonen i eit urdersekt<br />
an8devedNewZealandvar~dB,<br />
og meei TS=28.4 bg (w lengd)<br />
-60<br />
Forslcarrrrp4 Newidmi haro@<br />
saldert li1 =orarige roughy*<br />
i deka OIIUW-
mRN== Nr. 3 - <strong>1992</strong> m<br />
Fjernf iske:<br />
det japanske hamskiftet<br />
Japan er sammen med det tidligere Sovjetunionen<br />
verdens st0rste fjemi~ske<br />
nasjon. og de japanske fiskeriselskapene<br />
har vist vei for andre i tilpasningen til<br />
endringene i havretten pA 7&tallet. De<br />
har vært lenge i bransjen. Et lite antall<br />
selskaper har dominert landets fjernfiske<br />
siden &hundreskiftet. Taiyo Gyogyo har<br />
3.500 ansatte, et Wg salg som er dobbelt<br />
sti stor som Norges fiske-eksport,<br />
sitt eget universitet fo~ten et fastedivisjons-lag<br />
i baseball. Seiv om 200-milssonen<br />
var nyheter for japaneme,<br />
er det en musende stabilitet i deres<br />
fjernfiskefangster. S seint som i 1988<br />
bie rundt en femtedel av Japans fangst<br />
tatt i fjerne farvann, p& tross av M g<br />
strengere pdie og akonomiske omgivelser.<br />
Vi skal se nærmere p& bakgrunnen<br />
for denne stabliteten, som ganske<br />
snart vil være over. Jeg vil særlig legge<br />
vekt pA fomddet til USA og det tidlire<br />
Sovjetunionen, som r& over de<br />
som har vært viktigst for japanske<br />
fjernfiskere, nemlig Beringhavet.<br />
Stokke, WtheSunFna#LSets~'b<br />
av<br />
Olav Schram Stokke<br />
FRIDTJOF NANSENS INSTITUTT<br />
Japans fjernfiske mot 1990<br />
Fangster i fjerne farvann totalt og<br />
i det nordlige Stillehav<br />
F-t (Mllkinr mti<br />
26 ...........................................................................................
mmmEE Nr. 3 - <strong>1992</strong> *<br />
KoordinetingwBadet, som i stor grad ut-<br />
former de reguleringsbestmmelsene mi-<br />
nisteren vedtar. Lederen for Japans Fe-<br />
keriassosiaspn, den mektige m e n<br />
overdestmsteorganisasjmme,ersom<br />
oftest en tidligere toppleder i Fiskdirek-<br />
toratet, og kanaier tenyttes<br />
hyppig-<br />
2 Ti Bnr utsewm<br />
De siste femten Bra har som kjent vaert<br />
teffe for japansk fjernfiske. For det f0rste<br />
er de skviset m d h voksende priser pA<br />
imiskuddsfaldorene dje og ahdskdt<br />
og et prisfall p& ferdgpraduktene. For det<br />
andre kom -, en klemme<br />
japanerne imidlertid Idarte d forhandle seg<br />
ut av i fwste omgang. Deres hell varte i<br />
rundt ti &. og forhandlim skjedde p&<br />
g Ut Als-<br />
Inntil det i sone japanerne<br />
hadde sit viktigste fiemfiske. og det var<br />
@her*poi'~eogind~lekop-<br />
lingene var teti&- At japanerne kunne<br />
~e~st~~fiske*Alaska-lyr<br />
i ti & etter amerikanemes<br />
viaaetl-ihjwF~<br />
nirigspdibikken. Samtidig demonstreres<br />
svakheten: Ved telaiologinger og<br />
over-rekka-kjep fra amerikanske tdke<br />
skapte japanerne grobunn for en seivstend'g<br />
amerikansk indusni basert p4 de<br />
rike ressursem utenfor Alaska, og over-<br />
. .<br />
heter har erfaringene fra Alaska friskt i<br />
minne, og er skeptiske til d i i avtalene.<br />
Gi russernes egen overkapasitet pa<br />
,erdetklartatkvotenesom<br />
r-pAdennemWen,ersvrert<br />
m.<br />
~~"mrgiguit<br />
Vi kan derfor konkludere at japanernes<br />
utsetteises-strategier synger p& siste verset,<br />
særlig overfor industrilandene i nord.<br />
Samtidig m@er de overall stigende konkurranse<br />
fra b1.a. Sr-Korea. Taiwan og<br />
de europeiske havgbnde flatene. LandetsfomandlingsstyrkeersterMsvekket,<br />
Wggode dermedsegselv.Fdgenav<br />
dette var en fullstendig utfasing av fB18t og M e n pisken i form av boikott-trusler<br />
&Akme i 1988. & de Rytende fabrikkene. dier gulroten i fami av investeringer og<br />
oppking har den samme eifekten som<br />
4 ~ R ~ ~ Q<br />
fm. Hva gjer en fjernfiskenasjon som<br />
n<br />
g<br />
i<br />
~<br />
~<br />
~<br />
~<br />
r<br />
l<br />
~ t u t ~<br />
to der. P4 -nbA har~~gje- Pd den andre siden av Beringhavet, i fangstgrunnene, tross talenuulle mottrekk<br />
ringen hele tiden stamt opp om<br />
Russlands fjerne ast, holder japanerne og stor forhandlingsvilje? Den saker hjegi<br />
enn om ved varen de press@^<br />
ne om d tillate japanske nærvær.<br />
BBde belaning og straff. las t bndc Jafremdelesstand.Akkuratsomifomoldet<br />
melh Norge og Russiand, driver partem<br />
@HlSkf@ ff&&? i'tnmanci- soner efter<br />
mcwer,ogdensekerintemasjonalefarvann.<br />
Som vi skal se, er begge dim strab@me<br />
Mlgt med stor iver av japanerpanske<br />
myndigheter deiiinansierer en<br />
rekke fiskeriutviklings-prosjelder hvw ja-<br />
-e. Japaneme f& betydelige<br />
mengder bunnfisk som betaling for sadine,<br />
men ingen av dem inser problemene.<br />
Det er særig to problemer med den farspanske<br />
sddqmr deliar. Hensikten er d<br />
oppd godvilje hos kyststaten og d styrke<br />
ner og makrell. I tillegg har japaneme i te strategien. Japaneme har siden soneflere<br />
& gort det som n4 fores& fra norsk uhridelsene klart B holde sin toWangd<br />
bhdenemellom ky&hk-n&ngen og hoidomtorskeniBamkhavet:De~ p&sammenivdsomfnr,fPirstogfremst<br />
den japanske. Der dette er mulig, sorn i &k ptl rot. 1 1989 kjepte de en kvote p4 fordi sardin-fisket innenfor egen 200niil<br />
f ' til New iealand som nylig stan- 100.000 tonn Alsskalyr for rundt 90 mil- har BM YOJCISOmt. Denne fisken kan imidsei<br />
det betydelige japanke akkar-iisket liioner kroner. Bgde de g@nsidige og de lettid ikke erstatte det som ijmfbkerne<br />
utenfor kysten sin, kan regjeringen bruke<br />
bo&Wpmt mot fiskeriproduktene til<br />
oppsetsige kyststaer. Dette har de og&<br />
truet med i fomddet til USA, men her er<br />
m e kvotene har iimdlertid sunket dra- har mistet. Sardin-kjBttet er for fett og for<br />
matisk de siste h, fra tilsammen mmkt til d kunne brukes til surhi, en av<br />
iUO.700 tom i l984 til 217.000 tonn i de viktigste anvendelsene for Alaska-<br />
1990. Samtidig strammet sovjeterne til ' lyren. For det andre er de japanske fiskedet<br />
allmenne makffomoldet i japanernes<br />
disfaw og tnislene er aldri iverksatt. PB<br />
reguleringen, og særlig et bunntd-forbud<br />
som bie innfat i 1989 vddei de mindre<br />
riene som nevnt regulert ved streng havddi,<br />
og omrsdet innenfor 200-mils<br />
seM8pW har den japanske naeringen japanske fartnyene store problemer.<br />
~~ samarbeide med firma- Idag er det en viss optimisme i deler<br />
er i en rekke kyststater. De investerer i av den japanske naeringen med hensyn<br />
grensen er forbehddt andre fiskeriorganisasjoner<br />
enn de som driver fjernfiske.<br />
Probiemet med den andre strategien<br />
foredingsbedrifter, yler teknikk assistanse<br />
og hjelper til med & spre kyststatens<br />
fiskeriprodukter M det japanske hjemmetil<br />
B oppn& kvoter gjennom industrielle<br />
samtoret& med teknologi-hungrige russiske<br />
fiskeriassosiasjoner. En gruppe pB<br />
er sehdalgelig at det idag er svært fA kornmersielt<br />
interessante fiskegrunner som<br />
ikke er underlagt kyststats-jurisdiksjon. To<br />
markedet. Alle de store selskapene<br />
-<br />
er vel 10 store linefartmyer er engasjert utenfor forljener imidlertid særlig oppmerksomintegrerte<br />
hele veien fra fangst til slutt- Kamchatka-haknya og leverer foredlet het Fisket utenfor Antam bie impnesett<br />
foredling, og har meget tette forbindelser vare til russerne. Japanske fabrikkskip med svære fotventninger pA 70-tallet,<br />
med storgmssistene i markedet. D i kjaper over rekka fra russiske trAlere. om Mde fordi ressumne lot til B være enoregenckapene<br />
har gjort japanerne til at- enn langt fra i det omfanget de gjorde i me og fordi de var uregulerte. 80-Ara var<br />
traktbe parbieie for de mange m e r USA. De rundt hundre mindre Weme nedturens tidr i 4 mate. Ikke bare har<br />
sorn har stare fiskeriressurser enn som opererer i disse farvannene, har og- bestandene vist seg & vawe uhyre &r-<br />
Dette gjelder en lang rek- & om at tettere samarbeide med bare for ovemske; gjennom CCAMLR har<br />
keuhriklingsland.ogdessutenstatersom nissemeskalgjeredetmuliigfordemd Antarktis-statenemaMetBskapeenorga-<br />
Australia, New Zealand, Argenha og Oortsette m. I tdd med reorganise nisaspn som i stadig steftcere grad be-<br />
Chile. Russland kommer i en mellomstil- ringen av -ryen i det W i grenser fisk- i Saishavet. klag er<br />
line. Dem hWbpadW er stor nok, Sovjetunionen. f& de regionale fiskerias- det bare seks japanske fabrikkidem i<br />
men msket om mer avansert foredlings cosiasjonene stare handlii, og de dette omi.gdet, alle opptatt med laildfiske.<br />
utstyr gjm russerne likerel interesserte i er gjerne svært interesserte i B bytte til Det andre hoved cm^ japamke tdindust-<br />
med Japan. Vi<br />
skal komme tilbake PI dette.<br />
seg tidsrikog utstyr, særlig innen foredling<br />
og annen infrastruktur. Japanske myndigiere<br />
har trukket mot, er Smuimghu~llet<br />
midt mellom USAs og det tidligere Sovjet-
Mere fisk til færre tralere<br />
Gjennomsnittlig Arlig fangst for<br />
store japanske tralere i N-Stillehavet<br />
Ojennomrnittlig fangrt/tr&ler (1,000 mt) Antall tralere<br />
-...... .................................................................................<br />
..............................................................<br />
7<br />
...................................................... m-. A<br />
Kilde: Stmtlotical Marbook of MAFF,<br />
1984-86,1988-89<br />
UnkrrenSsionwi~Herber<br />
end idag fabelaktige meirgder app<br />
suhavet.i1989sBimyesom1,5~<br />
lonn Abwyr. smmi@um er den<br />
-Qs@-fflatJw-tjem<br />
fiskeinordIdarharIcrynpetmeremli.<br />
gurl viser.Tolinggirint#erlidjapamme<br />
g u w i 1 n ~ : U S A O g ~<br />
.<br />
styrker~fi9kenpolibske-<br />
medskepA$kbigeonw4lde4underfelle9<br />
. .<br />
Jmdwjon, ttOS8 bruker-<br />
ter; og den megei sWke 197&.8isldasren<br />
deharfisketpBdetsish,tiairetmengier<br />
kmi?igeewMgam.Detmeldesamgrab<br />
visd&iigmfarigsteri~.knenka-<br />
-~-styrketIrystvaldberecl-<br />
skapemmdjapanske~innide-<br />
rm Sofie.<br />
m Fangat/trakr 4- Antall trYers<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong> m<br />
w a n h a r l a n g c ~ ~ . D e n<br />
IiasrSngen~!&~ermggetskidnemfigaæ?semutenlandskinan>skaqM-.hdSdigaIbyrsinmtjenegterkrRndten~<br />
WhVahva~japanskekIwer.<br />
Naairliguis er det banierer mot B ta ombord<br />
bill$ mlandsk arbe#skaft i en<br />
Saiengw~naAing-d~mb,ogfombpigerdetsserligdemndrie<br />
selskaperieinedsvakefagliweningersan<br />
harv8getdetlkskritt.Mendea2oreligger<br />
iievpri.Vedfwmen&flaggeut~,<br />
kan japanske<br />
Deimedservihvordanden~fssen<br />
iiaprinemes@mWdmM@letEerbBde<br />
-ogd<br />
e s h a r e ~ s i i R r A T ~<br />
Defb-idag-fraegenbetii/emef#InmliilA~oguhiidesinrolkrifuMngs=ogasbausjonsleddene.Demm-&<br />
~det,etablerernBhrndelskoritoiriri<br />
deI#witralefiskssenb9rundtomi~.<br />
HerCggerndd@mlii&kist8den~ sdvefangsipgarasjonenekonbdlere9b<br />
g i m w - ~ ~ o p p ~pBet?iieldIeulikem88er.m*<br />
med~ulgier~~BiecSedel erkmieltd~ftr(diertre)~1J<br />
aaruigikene-d~~nog<br />
samt&Rgsomdenre-<br />
~ e r m e g e 2 ~ ~ ~ s ~~overuiksUmheBenbehol-<br />
p a r e<br />
her. KaRknrwitene fra Ser- og T&- des.Detteermeget~i~sværa
Nr. 3 - <strong>1992</strong> m<br />
akkar-m utenfor New Zealand, og mestmuligavhengigeavdetjapanske festeleveranderer,mdetdetkreverm<br />
metoden bukes og& av dmgamfiskere wkkapet ior sin overlevelse, forb dette dighet, et visst volum og stabil kvaiii I<br />
i eeririghavet -fradet tid- gerdm~rnedhensyntiliever- mange tilfeller vil det og& kreve ulike<br />
. .<br />
risere sovletucwnien amesbrb nyiig C ja- ansenesstabiliiogkvam.~hs(cen- fonner ior langsiktige bindinger som redu-<br />
-farbayer--<br />
-og-viktigste-<br />
serer h9ndlefnheten for leverendwen.<br />
Raggiukvlglaksefiske.NordKoreahar ter, de sture -, er ganske Belemingenerenstabilforbindelseiverikkesluttetsegailden~som<br />
konsekvente i SA die. N i i Sukan, dens best betaite marked.<br />
regulererWs&sketidetnoraigeStib somvedsidenavTajoerdetstaste<br />
hav.NgrfarteyenelandefbkeniJapm. selskapet. gja 80% av sine hendeler i<br />
9.<br />
d i de tolier og<br />
Konklusjon: En saga Mattl<br />
lwtebeg-<br />
USApBsesongb9sU~ennspotfordi<br />
m y n d i i korreld betrakter dem maiicedetMangeavleveririgs-kantralde-<br />
-<br />
Ti~alts8utforjapanemesfjemscun<br />
jarqm&e. Deme typen fornielt far- ne g& over tre b.<br />
fiske. Mens deres Rlssiske kolleger overtny-utieia<br />
drev japanerne og& utenfor<br />
~vedBkorwentreresegmvolumfisk<br />
Grailand seini pB 80-tallet, fai kritikken<br />
som er lite aSbalctive far kysWabm, har<br />
fraEFbleforsm.EFharferstere#pB<br />
japanemefastholdtsittfokuspB~#e<br />
. .<br />
grailandske ovieiskuddskvoter, og var im- Dette japanske hamskiftet al slagmtuntisk, reket, Mogbleldcsphit.<br />
WrtaveratjapanemeiprakslsWstore den offisielle lil Japan vil Dette har vrsrt m&vw@ bidi driftskostmengder<br />
uer de mante tilkom dem3. En fortsette B eke, sannsynligvis ende mer nadeneerhmyeog~~~~~fwdijapaneme<br />
-<br />
annenvikiigfonnerinduJtriellesamlWe- dramatiskerindesistefemba. Enstor har laairtet fflby venlifull hjelp CI kysbWe-<br />
~medkyststats-selskeper.Slike~ del av denne eloiingen vil imidleiad mm ne. N& senirale kyststater idag er sehrretak<br />
siloer japanerne kontroll m r p u~ltlkN~koriikwrrinse,~det tiiuipne og denne sbategien lenger<br />
du-ogsilcrerleveranser<br />
dreieisegomlemamerfrajapanske iungerm, har de sture<br />
C1 deres hjemlige foredling!+ og d i utleide fart;ayer eller fm firmaer japanerne sirient wMm og avhengighe-<br />
~.klag~iapanskeselskaper sehrhareiemkapi.Deterdissesomsi& ten av egen fangst Dermed blir den jaimrohrertiomkring#K)samfwetakverden<br />
fastikeenn8;rmiport-beshiniingenetas. panske mer lik restsn av<br />
overs med kwnulerte uteniands-immb Deretberkommerdensentrtrleipemenav ianriePsaønUmi.-fiyttes<br />
ringer p4 nmdt 3 milliardef kmer. Ngr faaeleveranderer.sidmlciden~ tremoveriproduksjonslqedenmatshittselskapene<br />
ikke i maHeten Mierer salkersine~ogekergnport- fcuecningogmarkedsfering.Dette~Ofnfangstsn<br />
eller p r i v , -pBfisk.erdetd-selskaps-<br />
rkbsom le#- kantseredet japanske<br />
desegisioregradtilen&meavfrrste basereeIwmenfarhandetsbanierersom ~Camtiagsikrertateor-<br />
4fwem&w.Disse~gj0fes vilblivildigsti~somkommer. Dette Sanisssionsmessige bhd bakover ai tismnebrsrerselvfageliild
tlmlWD Nr. 3 - l= w<br />
Fjernmåling av<br />
potensialet for oppdrett<br />
Marokko<br />
Fiskeriressurser<br />
- Hva skyldes de rike forekomstene av<br />
fisk i Marokko?<br />
Av<br />
Ola Sletten<br />
1 1- m mf frv ringssaiier. l naetvaer av iys og næring rokk0 er relativt beskjmh. Med hensyn<br />
Fjmæ#Iiagi~ogforslrer bbmtmr plantepiarkimet m danner til produksjonsteknikker er denmot spem-<br />
S l n j m ~ / i gmlag ~ for mat l til mange ~ arter ~ i flere vidden stor. Østersoppdrett er bli drevet<br />
for ar w<br />
-<br />
l i m k k e r M. Ikke minst gjelder dette sild- og bris- etter tradisjonelle metoder siden begynlingiigrtende<br />
arter: Sardiner og ansjos nelsen av 50-h og kan sammenlignes<br />
med teknikker i Franbls. N& det deider<br />
op(ilretti~o.DatsVaretter<br />
m spiser plankton, og a igjen blir<br />
beskaitet av Mant annet makrell og tun- oppdrett av fisk, var Marokko fast ute<br />
-blfnhnbimnte*<br />
M. W tanke p~ tien harde besicat- med met ifemiwann ved hjeip av amrii<br />
mt ni- p4 naturlige iiskebaitandsr, finner kansk bistand. I seinere Pr har n ved<br />
-mm#-*<br />
~dettwndkmmsigBrette hjeipavtranskeog japanskeinteressw<br />
h -8 mislrsjoriin til dm mot oppdrett.<br />
bygd et moderne oppdretts- og iorsk-<br />
ISl'M.<br />
ningsanlegg ved Mihavet. Sentemt<br />
drives kommersielt og er et mmstem-<br />
Fiskets Gang har intervjuet Sami Moha- Oppd~~ngen legg for den videre satsing innen akvalarlmed<br />
Wakili som oppiyste at prosjektet ble<br />
lagt p4 is etter urolighetene i Gulfen.<br />
Wakili er opprinnelig mamkkamr og job-<br />
- er 'g<br />
hetene innen oppdrett i ManMo i dag?<br />
tur. I begynnelsen manglet det Rsikokapital.<br />
Kongen av Marokko bidro detfor med<br />
kapital i b usikre oppstarom-, slik<br />
ber nl ved Rogalandsforskning i Stavanger.<br />
Lasse H. Pettersson og Ola M. Johannessen<br />
var ogsa med @ rapporten.<br />
S.W.: Produkspnen innen oppdrett i Ma-<br />
at anlegget i Nador kom i gang. I og med<br />
Sami Wak~Ii: De rike forekomstene av fisk<br />
utenfor Marokko skyldes i stor grad fenomenet<br />
~upwelling*. Sydvestgbnde vinder<br />
trekker med seg overflatevann fra<br />
kysten og for B kompensere for denne<br />
vannstrpnnmen, kommer dypvannet opp.<br />
bpwelllrirg er i hovedsak et sommerfenomen<br />
langs den marokkanske kysten fra<br />
havnebyen Saii i nord, og videre til grensa<br />
mot Mauretania. Det stwste omfenget er<br />
imidlerad lenger SBI, utenior Mauretania-<br />
Guinea. Det biologiske fenomenet kan<br />
enidest forkleres ved at vannmassene i<br />
dyperevannlagnh--og<br />
kinger med seg skue mengder naek<br />
y s t e n ~ h ~ m s d f o r i k l p & p<br />
or dr bh u pi om cnarb W a -m<br />
i r i i<br />
pd<br />
l i g 6 - ~ d B t ~
at~vedanleggetnBerkom<br />
metienamenf8seIer#itere9seneover-<br />
taaav~MAROST.Detvil<br />
væreenfonitseoiingforopiimaivekstat<br />
-mkapitalogelfsperase<br />
kommertil. 11973innfiarteforwng Ma-<br />
mkkoennaspnalisen~somsaCtet<br />
enna@naimajor&tpAeiersidainæ-<br />
ringslim - noe som til &M av kapi-<br />
tal og eiere. Disse erfaringene og mangel<br />
pd nasjonale midler innen Rere om*,<br />
har fwt til endringer av lovgivningen. N&<br />
er det blant annet atskillig stefm rom for<br />
llmbddmeierandeler.<br />
Temperatur og vennkvalitet<br />
S.W.: Infre-rsde awRwer fra setelitt kan<br />
s i - m - 7<br />
dent pBoudatanBidet erskyfritt Far-<br />
wfdmnme samomr kartlegger farvev&<br />
releresba~avplanteplank-<br />
tOn.For&be9kivevinbogbmilgesihisfp<br />
nenermannet-invoi-<br />
vert Sateli-- kan og& bukes<br />
med hensyn til innsamling av data fra<br />
beyerutstyrtdmet-bw-og-<br />
m8iingsutstyr. Bayer kan forankres uten-<br />
forkystenogsamlevind,samtbelgedata<br />
scnnsendestiIlandstasjonerViasaaemt.<br />
Andre ijernmslingsteknikker kan ogs8<br />
benyttes fra Ry. I utgangspunktet er det<br />
ib noe direkte sammenheng mellom<br />
oppdrett og upnellingssoner. Likevel kan<br />
enfastsls.athavom~medhaypr0-<br />
SW.: I McWhmt er det en betydelig<br />
SadShg-oppbetEslWmer~~<br />
~ m e d f o m o # e m , i ~ .<br />
~pAovdatasum~kankor- SpesieH gje#er dette Franlaike, Tytt&,<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong><br />
Israel, Egypt og Tunis. Sette fra norsk<br />
hold kan en si at sehr om atiem og de<br />
bidogiske oomddene varierer, kan mye<br />
av den samme telaidogien kukes. Mye<br />
tyderpBatpiggvaterenny-<br />
art Ikke minst vil dette være<br />
med tanke pd den norske eksperbisen pA<br />
detie omr$det Med god tilgang p4 natur-<br />
lig vamit venn vil fleffisker være alduelle.<br />
Turigekarogs8nevnes.TilnBharMarok-<br />
kosaEsetp4oppdrettavHavabbor(Sea<br />
Bass) og Havkanws (sea Bream). w<br />
laepsdyrsidaog~slgellflwiesdet<br />
og& nye arter som kan vaere i-<br />
te.<br />
Noncke bidrag<br />
-TrwdvNorgeharrioed~medik<br />
nev,maroldrerrsk~<br />
S.W.:Nwskemarinbiokgergjordefakosk<br />
underaakelser i McuPldIo allerede i 1959<br />
ogsamarbeidethar~siden.Ngf0retar<br />
aFm Nansm*<br />
dte tokt i meroldcanslce farvann i regi av<br />
Ha-<br />
. . . og FAO. Norge<br />
ber ha noe & bidra med i forbrmelsemedoppbyggingavoppdre2tsnaeringen<br />
i landet. Maroldco har god infmsttuldur<br />
semmenlignet med andre hnd<br />
under uhnklii, og UWami~BsZ er<br />
hqR.Dennorskeeksperosenharmye&<br />
tilby med hensyn til A sla9ddersy ulke<br />
iasninger. Mamkkoharlangea9cugocier<br />
med kommersielt samarbeid med flere<br />
EF-land. NB er ikke kapitalsihiam i<br />
NorgesaarliggodIogoPPd-er<br />
hardt rammet. Til tross for deiie k det<br />
lave kostnadsnii og innsatsen marokkanerne<br />
legger for dagen innen næringen,<br />
vekke interesse. Et viktig iedd i en<br />
evenhiell norsk satsing i Marokko, er godt<br />
kjennskap til sosioskonorniske og administrative<br />
forhoid.<br />
d u ~ b y r p d f l e r e ~ f w d e - Sami Waldli kan kontaktes p4<br />
ler for -ngen-<br />
-, Podwks 2m,<br />
U/-# 4004 Stavangiw.<br />
Telefon 04-875061.
ykte?<br />
@mi--<br />
m deNS hoI~in$i?riil kra-<br />
litet og k v a l ~ l ~<br />
-1-<br />
Rskds Gang har tidligere<br />
redegjort for deler av deite<br />
amidet. 1 denne atiihkelen<br />
vil seniorforsker Svein Uftar<br />
Olsen redegj-m for lruwdan<br />
~~ fiskem vur-<br />
hm, opieit de<br />
ninger mmhmke &km<br />
har til IrmIIdet pi4 gam.<br />
nas;Jeldiet er finambi av<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong> w<br />
av<br />
Svein Ottar Olsen<br />
NORSK INSiliUll FOR FISKERI OG HAVBRUKSFORSKNING<br />
Innledning<br />
Deterneppehrilunat~pB<br />
garnfanget fisk de siste b Ame har visl<br />
Det er mange grsaker til clgilig og ujevn betydelig bedre kvalii Spesielt har stor<br />
kvaiikt PA det tidspktet vi<br />
tilgjengelighet kombineri med d kvoter<br />
v& ~ e k (censommerenlhPisten<br />
e<br />
p4 ta& denne vinteren fart til at gam-<br />
1989)vardetildceimsatetIrvalitetsbasert mengden pr. b& er betydelig redusert OAe<br />
prissysaemiNocgesRgfisldaqsbctrikt har gama kun &&ti fil timer i sj0en. I så<br />
UtensammenligingvardetrnangelpB d e kan en si at resultatene fra v& widerbelanirig,<br />
eller pris etter kvalitet, m var &etse gjelder for situasjonen slik det var<br />
detfomddsom~de~fiskeme. p& 19s0.tallet, og ikke er repmsmbtiv for<br />
Hele 95% mente at et nytt prissystem ba- det fiske som i dag pAgAr utenfor Senja<br />
seit @ kvaiiitmnger ville motivere La oss h4pe at den utvikling vi har sett sifiskerne<br />
til A priontere kvalitet. Vi har i en den 1989 er permanent, og at garnfisk kan<br />
tidligere artikkei (Olsen 1990) rede* for aviiie sine -rykter. gjennom kontinuerlige<br />
de hddninger og synspunkter fiskeme hadde<br />
til ei kvalitetsbasert prsystem far ei<br />
slikt system bie irmf0ri i Norges RAfiskiags<br />
forbedringer av kvalitet.<br />
disirikt i mai 1990.<br />
Men det var Ogsa et annet fomdd som<br />
omoksværtmangefiskere,ogdetvar<br />
Wi pa !pThget M. I forbindelse<br />
Redskap og famgruPPer<br />
som kvalitetskilde<br />
Med utgangspunkt i egne etfaringer bie fismed<br />
v& mdem&&e kom det inn en rek- kerne cpurt om A gi wrdefinger av hvordan<br />
ke i(ommWw p& rWopp ciette tema: ulike farbygrupper og redskapcfomier p&<br />
Hvaer~tildasiigI
In?ALn'm Nr. 3 - <strong>1992</strong> -3<br />
avmelkm80og90%avfislceme.Tlsw~<br />
mdiglhgvarddbafell%somgav<br />
samne MNderirig for gamfanget fisk En<br />
tilsvarendenegalivvurdemgav~<br />
fisklikkviogsaav~IMu<br />
60 % w gamfanget b-m-<br />
ne (meget eller 4 M g m .<br />
Det andre fwholdet benaer forslgeller<br />
inen manget w. Mens<br />
ogtildelsfweba-,~-<br />
vuderiiger,ererdet~enighdW-<br />
neomatmyeavdetrsstDfffddWdk-<br />
netMingerpBland,har*darlig*lcvabt.<br />
Detm~v&opp&nhgbervaereet<br />
--rakva'-<br />
Mmmfisk<br />
Enavproblemstillingeneviiokopp.gidc<br />
p 4 m * i s M i , i I ~<br />
innengamfsfke.Visaiiefremsjualkwnali-<br />
enighetomaigam ver,menmedgPriingforaimpodmWm<br />
rnedlaer~kvaiiBtp&~.Somvi blegitttrevurdenwfraairigeri<br />
senem skal reierere til, Wc vi en rekks betydniIig* (1) 91 ameget stor betydnirigskriftlige<br />
19ommenterer hor fisksme h (3). 1 figur 2 har vi ristet opp en rarigemg<br />
medsine~omgamfislce.Enfisl
KwwTE'r Nr. 3 - <strong>1992</strong> m<br />
Det var spesielt b forslcig som fiskerne<br />
Inente ville Mere M i ;<br />
-gamamBtrekkeshverdagUikl.hdge-<br />
frediing<br />
- begrensninger pr. Wmann<br />
Et tjuetalis fiskere at gama m6<br />
lrekkeshveida&ogkuniunntakstilfeller<br />
st&ito~.To&gneretrnaksimumi<br />
periodermedliie&eisjPien,eileihvor<br />
andre fatidd bite til at fisken bevafte sin<br />
Icvalitet. Svætt mange @pek!e behovet for<br />
--bEt.m.fQmdA.m&<br />
kanmrerehieriCIdet~,er&bag~<br />
se Ilamnengden pr. mann. Her er det<br />
noe~omhvwrnarigegamdet<br />
skal være. Mens men setter ei maksimum<br />
med 20 gam, er det andre som mener 40<br />
gam pr. mann er det maksmale. Uenighe<br />
ten*@@detfalaumat-,<br />
arStid, &M, lokakaing, type gam d.<br />
g@ at ei absolutt tall kan være problerna<br />
tisk.<br />
DeterogsAfIeresompApekeratde<br />
*~wmed-igem<br />
m0demeIi;rvntypenegemekanvaareeftLakepSWhvgaimwbr.crgdan<br />
fektive, men er ikke laget for & fremme<br />
~ m e g . U i f r a m i n ~ kvaiii. Det er de som hevder at fisken<br />
=SomeraPrenAsker,iwharjag~med Mjsg nevne de to &@ste ting stnn allerede etter 6 timer @ gama, f& redugam,<br />
hag~.Silikgamffsiek~ kan foibedre kwem PS gamlSsk. sert sin kvalitet I denne sammenheng er<br />
idag,gairdet&keandbtiqppBland aeth6finnRa&s-pB<br />
-9 lmsk-se og dyWe pB w-<br />
enltwmsmm.*lmtln3tat& 30 gam pr. mann. LM d ikke teem na et problem. Et annet problem er det<br />
kukes~l5(W1g9mogmerpr.bEtt. kw B bruke mindre garmasker enn dypet gama settes M. Vi fikk p& enkeite<br />
eeP jeg mener er at de9 tur seites en 99 nnn ag ikke @pen3 gam enn 50 siqerna en dtig beskrivelse av optimal<br />
srensepr.~ogat~Pem= masker i E&&anlm=.<br />
maskestemk, ir&ykkeise, lin, renningset<br />
san, ansvar kK den tisk de tar =&=pbKysiibrtr)r-75fot W og dybde, men her er det fiere<br />
hot=.<br />
fornold m @virker de absolutte forhold.<br />
d fra Iredeg M. Det var et W l fiskere som mente at<br />
1800 til siwldag M. 2406. Gatnnm@<br />
gamfisk d e behandies bedre og mer<br />
~avgrwn~eseitevtisjremerigde.Te<br />
sl$nsomt enn annen fisk. Et problem var<br />
tahvterddeiles~ifahqhaWat<br />
det kan væm behov for mere mann-<br />
LewmpwIravmBskap.=vm,vackirigog~ng@m<br />
ImdBerdrie~og~Unhd.<br />
varnevntsomkonkretetntak,ogspesielt<br />
RBsloffmBadreIcsgresIbr~pB<br />
dr fisken hadde heyi Wrwhdd. De mest<br />
-. Ffrdæn, og indtrs&i<br />
ekstreme kommentarene gikk @ B totalformSfBqDplawWigikvabW.Km#Wsby<br />
fske med gam.<br />
-d-@ogBaP~gsrrrtpB~*.<br />
KystRskar-@ir.
Nr. 3 -1 992<br />
Omsetningsmuligheter<br />
for gapeflyndre<br />
av<br />
Torbjarrn Trondsen, Christian Nordahl og Jack Robert Marthinsen<br />
NORGES RSKERIHØGSKOLE, UNIVERSITETET I TROMS0<br />
B& den faglige og fiskeripoiiie debat- atoveralthvordetfime9~og har heller ikke mabddaiiigsleddene<br />
te"fJmWogbeskabring, ledigeressurserforB~ettetspase- vist #iteresse for B utvikle mbdsknyttesi<br />
storgrad fluinytteise av iraaasjp- len prafitabelt, tinnes det til Mngssysterner.<br />
~Meartersomtomk, sei, hyse.sild B uinytte mulighetene.<br />
NFH's markedsferingsgruppe har<br />
etc. Ressursghinnlag, fangstkapasitet, I fiskeriem er delte dessviene ikke ali- denne bakgrunn undersekt markedselIonami<br />
etc. refererer seg til dike etabler- tid tilfelle. Mangel p& mhpmmm med<br />
te fangst- og produksjomp~. sterk nok insitament til B ta risiko, reit<br />
Innenfor enhver dynamisk &mi. vil kompetanse, kontroll over nadvendige<br />
mulighetene for m k gapeflyndre.<br />
det hiilerod være mMnalt ai produksjonsprosesser<br />
svi* m en kige av.<br />
kvoter, kapiial og markedsinfomiasjon er<br />
redie barriem for at nye pioduksjonspro-<br />
Analysemodell<br />
svkigninger i etterspaselen Innenfor fiskeriene<br />
har vi et ytteriii dynamisk elesesser<br />
vokser frem.<br />
Mangel pi ekonomi -else av<br />
Oppstading av produksjon og omsetning<br />
m e r if- internasjonal handelsment,<br />
ved ai bestandene konkurrerer med wpem- (- la-- teori (bl-a. Cateora 1987) at fe@ende forhverardre~maiemogvedattempera-<br />
des) i BamMamt er et godt eksempel uiselnii er tilstede:<br />
hw- og fangslsvingiinger gir stimulanser pa dette.<br />
og~pB-ogform-<br />
Dette dynamiske ekmntet i marked<br />
G9peflyndre(ogs8k~polaitlyndre)~<br />
enressurssomhavfofskereognskerei<br />
ArevisharpApktti~hetenavi<br />
oghmMakbmtilsierateneffektkim -0gpBFkmnailcskysten-Da<br />
~lvirksmhetmBmestresvingning- erimidlertidikimutvilde2fiskeogforediing<br />
eneirammebebingelseneogevnetil& med bask i danne ressursen. Fiskerne<br />
ubytte nye voksende markeder og im- hewieratgrsakentiidetteharværtm<br />
m.<br />
gel p& omsetningsmuiigheter. Og sB lek<br />
Imienfoi mbdamm& teori antar en geRskemeildæharlandetgapeflyndre,
c) m& ikke hindn<br />
dkr redusere dei necC<br />
d) Regukring av tisket mi ikke hindre<br />
at gqmfiydreiiske kan bhirw kam<br />
tinuedig og mer lainsomt enn aiternativ<br />
dr=<br />
e) Rodusentene tihms kompetsnse<br />
og krfornriw/on om produksjon av<br />
produkter eiier -mente<br />
nes w, og kobies til kom<br />
munikab)ondinjer med<br />
FundamWetfor handel med tilstrekkslige<br />
priser pA lengre sikt er, i tigd med markedsfwingsteorien,<br />
@I.a Porter 1980) at<br />
det finnes udeiaeda behov og msker i<br />
markedet som kan gi en hnsom produkav<br />
mres<br />
a markedd segmentert. Det vil si en Idargjwing<br />
av kjqmrgnipper som ha preferanser<br />
og kjepevillighet for gapmras<br />
produkt- ,g alduelb ,)&,,i&<br />
For det andre er vekst og konkurransefornoldene<br />
i segmentet an-. Seg-<br />
American Plaice, som er det viktigste ka-<br />
nadiske iiyndmdstoif. Norsk polarffyndre<br />
hadde noe bayere fetonnhdd, iykkere<br />
dorsalside og var mindre i stiambe. Disse<br />
bmkjellene bie av selskape2 ikke oppfat-<br />
tet som noe problem i markedssammen-<br />
heng.<br />
Med dette resultatet kan vi avgrense<br />
marlcedet til de segmrWr hvor American<br />
Plaice og titsvarende produkter omettes.<br />
I USA og Italia iinnes det markedsseg<br />
mentersom er svært interessantfornorsk<br />
g-. I disse matkedene finner vi<br />
ai pradulder av -re og tiisvar-<br />
ende atter (-, yelbwfin sde) er<br />
universelle. Pmduktene som<br />
standad filetprodukter i M.a. fslpaide<br />
variant=<br />
- livit &inn pk m uten an Mnn.<br />
- Soit M og Mdl av.<br />
- Uten skinn.<br />
Nr. 3 -1 992<br />
itaiia er nadspette. hovdsakel'g importert<br />
fra Holland og Danmark. Ettersperselen<br />
etter adspettefilet er stigede i Italia. og<br />
importen eker med ca. 10% pr. 8i. i 1989<br />
importecte Italia 19.000 t. imidspettefilet.<br />
Prisene presses opp og @ter far aitema-<br />
tive arter pi dette medet. I tiliegg er<br />
det japanske markedet interesant for<br />
rund gapeffyndre rned rogn, og Wxbrhm<br />
nia for filet Disse markedene har vi ikke<br />
studeri naem.<br />
Konkurransepiess<br />
. . fornorskgapeffyndre<br />
vil p<br />
sisjon.WmBderforsepBandrelouids<br />
muligheter for i forsyne markedet og<br />
presse prim.<br />
mentets m e l (langsi lainsomhet)<br />
av gapeflyndreproduksjon vil være<br />
avhengig av segmente& -te<br />
og konkurransepreaset fra andre produsenter.<br />
Disse fakbme vil være avgjwende<br />
for hvih f d m d h i nye<br />
leverandiarer kan innta, og avgjamde for<br />
Pisspatensialet Med utgangspunkt i den<br />
ovenst8ene modelien har vi undersald<br />
-<br />
Produktene moemss naturell, bnadad<br />
og som fileter med amet fyll (Wetc.).<br />
Det opereres med<br />
ringer i ounce i USA, og i gram p& Europa.<br />
For frossei filet pakkes produktene<br />
som IQF-, eller i MddL Pakvarierer<br />
fra 200 gr. retailkaidongei<br />
til 10 kg. i kartong.<br />
MarbdmhMing<br />
Konku- i lJsA*rk-<br />
Caricmda har Vaert den levemdaren<br />
av flatiisk til de segmenter i US<br />
mrvkedet hvor norsk gqMymire er aktuell.<br />
Men i de seneste &r er deres ressursgrunnlag<br />
redusert. Fra 1986 til 1991 er<br />
kanadisl< fangst av gapeffyndre redusert<br />
med 15.4001.. fra 48.000 til 32.000 t.<br />
SamEidig reduseres landingene av andre<br />
ilatiisk9iter fra Atlantemavet Men samtidig<br />
med ai ressursgrunnlaget p6 estkysten<br />
er redusert, har de amerikanske<br />
mkedqmtemiakrfornorsk~poiar- --erommarkedssegmentflyndre.<br />
ene for ftyndre er i vekst: Her finner vi<br />
atdengenerellemarkedstrendeniUSA<br />
og Eump cgsA brer til<br />
Datakilder<br />
dmde eiterspmsel<br />
for flyndre..<br />
Kiidematerialet seg<br />
Et- etter ffathsk er siigen&<br />
M med mivkdSakWer* i USA og Europa. I USA er Raffisk<br />
i markedene samt ''gjenge- det 7. mest populam sjmnaQmduktet<br />
l i i markeds- og industrirapporter.<br />
foran laks, med en omsetning p4 037<br />
pund pr. capita. Det omsettes fiyndrepro-<br />
-av-pA-m-(for<br />
Alaska) eM sterkt Dette var fangstom<br />
rSdersomjapanemevarewMemkpB<br />
tidligere. Men som en fdge av oppbyggingen<br />
av den amerikanske Wen, er de japanske<br />
kvotene faset helt ut. Yeiiowfin<br />
Sole er den viktigste arten som konkurrerer<br />
med gapefiyndre. Den totale tilbudsutvikling<br />
fra ieverandwer til det amerikanske<br />
marked, har frem til og med 1990<br />
dukter tiisvarende ca. 500.000 tonn rund- vært noenlunde konstant. 1 1W91 er de<br />
ProdukVmarkedssegment<br />
Det frarste sparsmQet som ble stilt var:<br />
fisk pr. Ar. Knapphet i rAvaretilgangen har<br />
ikke M til at kvantumet har M vesent4<br />
de senesie t men importprisene ph filet<br />
amerikanske fangstene i Alaska kraftig<br />
aket, ciem som en av starre fangstinnsats<br />
og knapphet pd andre fiskearter.<br />
Omsettes det tilsvarende produkter som er &et med 50% siden 1984.<br />
Men reduserte japanske egenfangster,<br />
gapeil'yndre i markedet? Vi fant at gape- Stigende for g@efiyndre i USA har fPnt til at det japanske marked mb<br />
fiyndre har det samme latinske navnet<br />
m American Plaice som fanges i nordvest<br />
Atlanteren. Men fra et markedshar<br />
fmi til at altemative flyndrearter har<br />
hatt enkel markedsadgang. Dette gjelder<br />
spesielt aften Yeltowiin W, som opptrer<br />
forsynes gjennom import fra USA. Fdgene<br />
av dette fomddet har vært at kun s d<br />
mengder Yellowfin sole er kanali inn<br />
bringssynspunkt m4 en vite at produktet<br />
ser og smakes likt med den Minske navnei<br />
direkte konkurranse med den kanadiske<br />
American Piaice innenfor enidte &meii<br />
det amerikanske rnarlcedet. Men gode<br />
amerikanske priser har tiltrukket seg enbroren.<br />
sesgradennger-<br />
del stillehavsflyndre. Yellowfin sole har<br />
Gapeffyndra ble testet av det kanadiske<br />
celskapet ~Fishery Products International.,<br />
som er stast innenfor flyndreproduksjon<br />
og markedsfwing i Canada Re<br />
sultatet var ai norsk gapeflyndre bie<br />
karaktedsed som tilnærmet identisk rned<br />
I Europa er del minimal omset- tidligere i stor grad vært bearbeidet i<br />
ning av gapeftyndre. itaiia synes i vawe Korea (p.g.a lave w<br />
et meget interessant marked for fisk ge- hvorp& den ble emert til M.a. USA.<br />
nerelt, og fiaUisk spesielt. fi grunn av en Denne kanalen synes i 1991 & være W-<br />
meget sterk vekst i etterspwsel og foi.bnik ket opp.<br />
av fisk. Den dominerende flatkkarlen i Yellowfin Sde og gapeflyndre omsettes
GÆPEI%w Nr. 3 -<strong>1992</strong> *<br />
imidlertid i to ulike segmenter. Yelkwfin<br />
Sde gir en mindre filel enn gapeiiyndre<br />
og amsettes bmdsakelig i supmWk8<br />
dene som et billigprodukt. Gapeflyndre-<br />
fileten er stwre og er athkiiv i restaurant-<br />
ene som er villige til & betale en betycMg<br />
heyere pris enn supermarkedet.<br />
HovedleverandweneavRaffiJktilItali<br />
erHolland og Danmark Rastoffet for pro-<br />
duksjon iangstes utelukkende i Nordsje<br />
dlretiei og bevisst strategi kunne profile-<br />
res som ei produkUart p4 lik linje med<br />
mispette, eller bedre.<br />
-Wharog&værtikontaktmedselska-<br />
peneFortuneSeasogTo;ppjts~LLW<br />
som -er meget stor interesse for<br />
norsk gapeflyndre. Begge selskapene hai<br />
godt kjennskap til flyndr6inarkedet.<br />
Tilgang omsetnlngskanaler<br />
Et viktig spmdl er hvordan norske leverandaer<br />
kan pasisjonere seg i madcedet<br />
slik at proiitten Mr l i i Norge og<br />
- USA<br />
ikke i omsetningsleddene. Den straiegai<br />
I det amerikanske makedet kan gape beste posisjonen er & legge opp en maren.<br />
Konkurransen om det knappe M- Ryndre markedslaes i de samme kanalene kedsfwingsstmtegi i USA som fokuserer<br />
fet meikm d i nasjonene er sterk Dan- som American Piaice. Aitemativi navn mot mindre restaurantenheter, som ikke<br />
marksynes&væretapetenidemekri- kan være Norwegian Piaice eiler Sole. har den samme forhandlingsstyrke som<br />
gen. EF-kvotene bie redusert med 20% KvalitdmpBdenrmrskegapeftyndralilsier nasjonale kjeder og som vedsetter kvali<br />
fra 1989 til 1990. Mens Danmark har hatt atdenbPRoppnBkanaaskeprisef.Norsk tetsflyndre med hPy pris. 2,753 doilart<br />
problemer med & fiske sin kvote, har kv~tilsier~atnorskepro- Ibds CiF uten skinn (ca. 39-43 kr. pr. kg)<br />
Holiand i alle Ar drevet et kram ovetiiske duklerkarkllmeoppn8noeh0yerepriser er en realistisk pris for norsk enkeit frosav<br />
Mene. 1 1-1 synes regulering- enn kanaaske.<br />
set gapeffyndreiilet i dette markedet. Ved<br />
ene av de hoihske fangstene endelig & Lsverandwenekanvelgerneikmkort- samtidig & selge til f-eks. restaurantkjeder<br />
lawmwruiderkantrdlihenhddiil~. siktig spottsalg dier mer langsiktige kon-<br />
Dette har<br />
som Red M e r eiler tilsvarende med<br />
fart til en kraftig reduksjon av trakter. Salg pi spatmarkedet vil kunne en ilny Mietsimage i m~I~edet, vil en<br />
tiibudt kvantum mispette i markedet med gi svært slore svingninger i p& alt etter oppn8 en god referanse pA produktlnralitil-<br />
pdwdmii. I henhokl til Dansk fangstuhiilangen hos krmkunenteoe. Den<br />
Fiskentidende 41/91 bie de danske<br />
. . tet.<br />
gunstige^ er avtalebasert Restaurantkjeder som Red Mer er<br />
fangsbe av dspetb redusert med saig,evenhienmedenkombinssjonav<br />
1696 frs 1990 til leS1, -,piide<br />
a- og -. ,&& vil ~wepBatprodu=nt-fiaW<br />
. .<br />
d e m S V<br />
med hele m%.<br />
. Ved for dore<br />
meksimere langsiktig og redu-<br />
Mange har vawt overrasket over hvor<br />
awik kan en fA betydelige prisreduksjosere<br />
risii.<br />
lenge det intense ovemsket av nadspette<br />
nec. Selskapet er kjent for strenge kvali-<br />
N& det gjelder valg av v-<br />
har lunnet foreg8 uten kollaps i bestantewmktmer.<br />
nere pA det amerikanske markedet iinnes<br />
den. Sidenstartenav 1980-taliet dabom- det ilere muiighetec Gjennom under-<br />
Wiiskd fikk en eksplosiv utvikling, er sekelsen har vi intervjuet en rekke selska- - ITALIA<br />
g j e m o m s n i pB fisken Mi per som har kia@rt sin interesse for I Itaiii kan gapeflyndre markeckfwes som<br />
mindre. De danske prisene pA &toff har produktet:<br />
et subsiitutt for mispetie. Det laonske<br />
steget siden 1978, med 11-12% pr.<br />
navnet p4 -re og mispette er<br />
Ar (reaieknmg pB H%). 1 1990 steg - FrShesy 1- (FPI) er velag like. For at italienske forbrukere<br />
*-25mpBdn3m-.<br />
det stmte kanadiie fiskeriselskap p4<br />
Det finnes fB om noen aitemative be- fiyndre som er meget interessert i norsk<br />
standeravnoen~utenomgape- Gapeflyndre. Selskapet er interesseit i A<br />
fiyndre. som kan fungere som substitutt være med p& & starte opp produksjon,<br />
for mispette fra Nordsjeen. De Reste tih nedvend'g kompetanse og selge<br />
andre bestander i nord-8st Atlanteren produktene gjennom eget dibusjonsskal<br />
oppfatte at gapeflyndre er svært lik<br />
mispette, er det nedvendig med et nam<br />
produktet som assosierer med den<br />
kjente wdspetta. En slik mulighet finnes<br />
innen italiensk lovgivning: Gapeflyndre<br />
kan gis det italienske navnet Fileta de<br />
(lomre. smerflyndre, tunge, sandflyndre, apparat. Selskapet kjenner markedet og Piatesodes. Navnet vil være svært likt<br />
glassvar, piggvar, blheiie), som kan har tilstrekkelig forhandlingsmakt (hvis det italiie navnet pti mispette - Fileta<br />
sammenlignes med &spette, har sine den brukes) til d oppd gunstige posyo- di platessa. Likheten i navnet vil kunne<br />
markeder med mere alternativpriser. ner og priser.<br />
gi god drahjelp i markedsfaringen. Både<br />
Unntatt herha er skrubbe, som til nd har Ulempen er at forhandlingsmakten kan fersk og frossen filetprodukter er aktuelle.<br />
vært betraktet som den lavest rangerte bli brukt til d presse ned prisene til norske<br />
av alie flatfisk-arter.<br />
leverandwer. Produktene fAr heller ikke<br />
Rbtoifprisene pA skrubbe har 8kt jevnt en norsk image. Men for 6<br />
Fersk filet<br />
starte opp proopp<br />
gjennom &ene fra 1978 til 1990, og duksjon, kan et slikt samarbeid være inte- Fersk redspette importeres og omsettec<br />
var i 1991 rundt 4-5 krkg.<br />
ressant.<br />
nesten utelukkede som filet. FiletsWdhaken<br />
til nedvurderingen av sknibbe<br />
sene er 7040 gr. (stor) og 90-150 gr.<br />
synes & ligge i historiske forhold. Smak - Frhorog MdcGroupharikkeden (ekstra stor). Det er tydelig at preferansen<br />
og~erfulltpahaydemedr0dqMe, store erfaringen med salg og markeds- g& i retning av starre fiWer ved ferskog<br />
den er til forveksling meget lik i utse- bring av fiyndre. Nordii Group er imid- anvendeb. De hollandske og danske<br />
ende. Sknibbe er den arten som sann- lerod meget interesert i A selge flyndre, levemrdmem pakker filetene iset i esker<br />
syniigvis vil erstatte mispette i tiden frem- ogharved~eaniednhger~ p& 1CblS kg. For catering pakkes den<br />
aver. Skrubbe vil ha ei handikap i denne om norsk Ayndre til sine ameikanske ofte i 1 kg's bokser.<br />
sammenhengen; den er kjent over store<br />
deler i Europa som en lavpris art.<br />
Gapeiiyndre er totalt ukjent, og vil med<br />
kunder. Celskapet har Idam Fornieninger<br />
om aktuelle markeder og flyndrens potensiale.<br />
Beregninger vi har gjort viser at ferskfiskgrossistene,<br />
har et *lag p& ca. 25%.<br />
Fratrukket frakt og 15% toll som norsk
eksport bebtes idag (1991)', tilsier po-<br />
tensiele norske dqmtp&w for mkpetb<br />
fikt @ 45-48 pr. kg i 1991. Det gjemt&<br />
A kiar@m om gapeflyndre kan oppd<br />
densammeprisensommdsptteiltalii<br />
De tredisjonelle gmssMene er ofte<br />
sværi konservative. Inntreden med fersk<br />
gapeftynbefii6tmnynYiiasSe<br />
vil kunne være en tung og lang vei fordi<br />
det er fA innavaterer i denne gnippen.<br />
Mulighetene vil trd'i væm bedre i det<br />
m catering segmentet, men da i mindre<br />
kvanta.<br />
PrisenpAgapeffyndrefil6tmsomsubsli-<br />
tutt, vil avgiaeS av tilgangen og piis @<br />
' F-et: Tollsatser pA EF-<br />
markedet 1990.<br />
kompetansen som er ndvmdig for at<br />
norske pdusenter skal kunne starte pre<br />
dukspn. Selskapene vil i tillegg til selve<br />
produktet og& beclamie frembidige le-<br />
veransergjemomvurderingavbestands-<br />
siaiasjonen. tilgang over Bret og antallet<br />
a)temebive produsenter.<br />
Disse~vilimiiiertkivære<br />
sterke fomandlingmm@wter d r det giel-<br />
der ptising av produktene. Men med ei<br />
Mksende marked og mangel p& produk-<br />
ter, vil de vare interessert i A betale til-<br />
sirekkdi til at produsentene fin-<br />
n e r p r o d u ~ ~ .<br />
Nr. 3 -1 992<br />
til Fisheiy Produds Internaiional viser at<br />
totalkostnadene pr. fangstdegn ved tt.gling<br />
er 63% heyere enn ved snunevadsfiske.<br />
Dette medframr at fiske etter flaliisk<br />
medsnurrevadkanværeenakhiellfangst-<br />
tslaiokgi. F-spmdnhg og M<br />
~,~gakseptansenavprod~~i<br />
1omdd til rr;idspette. W n g av dette<br />
kanværebegrensffigerfarsnunevadiiske.<br />
DeteksistereriiyndretriYsomkanreduse<br />
re bifangst av b1.a. torsk. Et hovedpm<br />
blem for A utnytte iiyndreressursen er den<br />
Men iisket er regulert p& For det fmte<br />
er det bare tdlere med tomkeWkonse-<br />
#n som kan fiske gapdydre. PA gninn<br />
av Iwinsomheten i Weiisket, vil fartrayene<br />
alM prioritere iiske av torsk. Dette<br />
vil bidra til ustabilii i flyndreproduksjonen.<br />
PA den andre siden kan det være<br />
m e r en produkttest i maikedet. Produks/onskostna&r og innslag av i noe<br />
Denne in-ien vil innebere<br />
betingel=<br />
--<br />
srwn idag hitsetter tarskekmte. Flyndre<br />
atenstarteroppeksportenmedetmindre<br />
ti83erne d detior ha en bifangstkvote.<br />
kvantum som kan bygges opp etterhvert<br />
bingen @ dette problemet er A gi<br />
som - -H<br />
produkt aksepteres i markedet.<br />
etortorsk<br />
bifaqstian&enr(
Nr. 3 -1 992 W<br />
hgstdqn il 6 tonn. Dette vil kunne engasjera<br />
8 -&svek Foredli vil<br />
nisserne tar til eget buk. Merige(hill<br />
forskning gja -matene usikre,<br />
duksjonsoppstart kan &es, hvis myndighetene<br />
tilrettelegger fangst- og produkgi<br />
4500 tonn filet med en netto produk- mendetaniydesentotalbestandp4ca. sjonsmulighetene bedre gjennom f.elrs.:<br />
spnsverdi p& 180 mill. kr., hvorav 90 mill.<br />
kr. til fangst. Produksjorien vil kunne gi<br />
180 og fisket 65 grsveii
EmÆRmG Nr. 3 - <strong>1992</strong> *<br />
International Conference on nutrition<br />
\lar.I~ unmu.lnm~.bnn#nwsnmq<br />
- - - - S<br />
e - - u- - - I<br />
av<br />
Amund Wge<br />
MlwMmdtogfeilwiw&lrrt~twdm~_gJanderc#lcwbntt<br />
rd~n~i18MLHblSt11dw,tn#bllirbeiMiddkari3trw,ag<br />
rn#hpdhirsiwi#i=!v~,~=ltog~-~rir))#irpr3s-=<br />
i~IdIrl~rroik,@i~rnbl,br~~W~;h.~~kLdirr<br />
a t ~ i ~ i & v o r t ~ f u ~ i y r s b i ~<br />
~ ~ i 1 9 1 1 i ~ i m k f i r s e g m M p m b b , ~ $ e m<br />
~trfuseg~idifilhIwsilh.<br />
K#iferaFsen er eit spemende og<br />
L &skapastwedrivforemaeikigsretta<br />
heittproblemfntt~ sp to sto-<br />
. . [-d tiitak i l9BO-h.<br />
re FN- , Food and Agriaii-<br />
-Aett~~girrieitmmf~gileg<br />
- *<br />
tureorgnaisabon (FAO) og world Healoi<br />
~nsamnngog~nig~infomiaspn<br />
(WHO). Desse har ulike inn-<br />
-<br />
omendringiemaeringsstatusirisikopofrilisvinidar<br />
til-. FAO ser<br />
PU-<br />
~ i I p s ~ p r o d u k s i o n e n I<br />
avmadvamr,mensWHOerp&~<br />
Spesieltvilmerksemdaverarettarot<br />
f& ein kiinisk vinkiing. Som<br />
mat og e m a # i m kr dei fattige<br />
regei kan ein p& nasjonalt nid sjB tiisva-<br />
i alle land. og mot auka Raekorna av errande<br />
ulik vinlang fr4 helse og land-<br />
sjuicdomar i alle land.<br />
kuksdepartementetDetgeldogs8iNor-<br />
96-<br />
Hsge m&I<br />
M& for konferansen er:<br />
- A identifisera problem innan ernæring.<br />
Det vere seg under- elleroveiemciaring<br />
og relaterte pmblem, d& storleik og<br />
geografiske fordeli. deira haker og<br />
konsekvensar for folkesetnaden. Vdare<br />
A iinna matar 4 we~nna problerna<br />
6 globalt, regionalt og nasjonalt<br />
- A uhrilda og adoptera ein strategi og<br />
9orslag for & ni ernærings-kosoialdsm&<br />
det er semje om.<br />
- A mobiiii ekstra dmcmkke ressurfor<br />
spesielle Gltak fi$ -.<br />
friviiiigeorganisasjonarogi- . .<br />
naieorgansaslonarfor&BeMomfiwa<br />
-<br />
stratsgien giemom<br />
og lang-<br />
siktigeforslagtilkeiltbaseftenasjona-<br />
le og i- tiltak<br />
-A- omstoileik,-og<br />
Iønsekvenser av feilemaering, og for-<br />
delen med ein god emæringsstahrs for<br />
Amund M&e har for tida<br />
F0rearwd<br />
Faearbeidet har p898tt sidan twgste or-<br />
San i begge o<strong>fg</strong>anisssjonane vedtok i<br />
satsa pi denne konferansen i 1990. Ei<br />
feiies sekretariat vart bygd opp ved FAO<br />
sitt hovedkontor i Roma, og ein del sentrale<br />
bakgrunnsdokument vari utarbei<br />
(t.d. FAOMR10, 1990).<br />
V i vart alle land oppmoda om B<br />
oppretta ein landskontakt for opqSlgiing<br />
av arbeM fram mot konferansen. Ved<br />
repolitikk- og emmkkng~-<br />
&&diet 1991192 hadde 133 Land utgjevar<br />
ved FAO sitt regions- nemnd iandskontakt. Mange iand har i lilegg<br />
ulnemnd m@mk komitear for d<br />
samordnaarbeidetframmotkonferancen.<br />
V i har alle verdas utvikiii<br />
f&takononiiskstiettetil&slaivaeitnasp<br />
ndt emaerioigsddaiment Pa-<br />
agpol&keinnspelfrtl dmne<br />
reigimen nil Vdem erm~ngskonf&ame<br />
i<br />
m.<br />
Dette imeheld data m landet sin er-<br />
. . .<br />
nrsnnggsnuaspn. med p& omfang<br />
og grsaker tii emaeringsproblem. og erfa-<br />
-med &prevaBleysadeiogplanar<br />
for framtidige tiltak
Regionalt aibeid A#e sentraie tema i ernæring<br />
For A gje bakgrunnsmateriale og innspei Sidan temaet emæhg er sB keia, vart<br />
tiIhovedkonferansenidesember,vertdet diskusjonanefokusertom&tetemasom<br />
i perioden jamiar PI april i 4r arrangert er valde for Iønferansen. Dei &tie temae-<br />
regonaiekonferansarsomiuQangs- nedeldqersentraleemaeringsproblem<br />
punktet skal dekka heile veda. Den fyrste b&de i i-land og u-iand.<br />
regionale konferansen vart halden i Bang-<br />
kok med deltakarar fr& Iran i vest, til dei<br />
d stillehavseyene Kiribati og Samoa i uMh tema<br />
aust. a MatvamyggbikpB hushrrldnii<br />
PA konferansen vart nakkekkta om er- b. Forbrukarvem gjennom auka matvare<br />
m . .<br />
-Presentert.<br />
Tilgjenge av energi p& engrosniv8 for<br />
kvalii og tryggleik.<br />
c. Omsorg for V svake og<br />
iandaidememgionenervistiTabell1. emæringsmessigutsettegrupper.<br />
ASYA<br />
SOlrlhAsia<br />
1- Bangladseh<br />
2Bhutan<br />
3. India<br />
4. han<br />
5. M&ives<br />
6- Nepal<br />
7. Pal
- Nr.<br />
~iarFAO,ogva~to@valgtmeit<br />
aemaformetetMatvarekontrdlervilgavgoderae5avagsiann m ser no ein del land ut 81<br />
spebamog-,mendetwogs8<br />
Aiusslil.<br />
dfBfeiW~mproblemsamgrande.*handkappaogfwninw-<br />
Lhsiiilsjukdomar som -uk-<br />
stundes i ulike lag av folkesetnaden. Tre<br />
uiigrepet w b& i fa-<br />
I -, fedme, aabetes og hegt Mod- laysingar vart fored&<br />
mliarogisamlumetvartfokusert.ogdet trykk,erp&~is8areogminde - d -a positive sider ved tradisp<br />
er viidig d auka -etet b8de<br />
i familien og i samtwine2eilersfor4 unngBatemisringsproblem~e~<br />
dei minst privilii.<br />
ForspebamvartdetlagtvektpBat<br />
ofie er den beste omsorg at barnet rett<br />
ogslettveitgjeve~,nokosom<br />
dessvwe er aiifor lite utbreidd i mange<br />
asiatid
neile liil- og -er pi H. InnfeHrngav-i--<br />
Denne vil verta kompiettert med ein handlandsbyda<br />
-og program- l i for korleis dette m&et skal &-<br />
- B u u m l a e i n ~ m Under ~ dette punktet vati det fokusert pB ast.<br />
tikk for B fremma god emæring og sunn at veksten i utviklingsland no eikrkmt Det er likevel svaert viktig 4 ikkje SjB<br />
liil.<br />
m& koma dei fattigaste til gode. \ r i pidenneverdas~resssom<br />
- B Icommunisera helsebodskapet i ei vati det foreslsdt at i tillegg til konsekven- ei enkelthending, men som eit ledd i ein<br />
enkel Oomi , for B aktivisera alle deler sarforekoromiogmilje.bmOg~m~e prosess. W er dg ai kvati land gjenrtav<br />
samiunnet til d unn@ usunne lii nngsmessigekonsekvensaravutvikings- om denne prosessen fr4 nasjmaH til re<br />
lar.<br />
prosjeld vurderast Dette har alle uivik- gionalt niva skal auka si eiga forst&ng<br />
i-, biide i FN-familien, av errtæringsstoda. N& p o i i i mest<br />
F.kthdmmarigelpB-w.<br />
bi-lateralt samarbeid (Ld. NORAD) og p& Ouleg har vedteke deldarasjonen og gieve<br />
Det er spesbh tre mikronæringssbfi ein vate Iijelpeorgani, ansvar for. biest om ernaeringsspmm8i1, kan prosesalt<br />
veit det er stor mangel pA i utviklings- ilei fagiege dmdlingar fr4 denne kon- sen fm il meir pengar og betre fagieg<br />
land. Detervitami Ajemogjod. I man- feramen vert no eit innspel til ein fagkon- arbeid for god ernæring for alle.<br />
geavhndaiAsiaermangelpBdesse ieransemskalhaldastiaugustiGene Og om presse og pdiikarar vil, sB kan<br />
nawingssWa komen opp i tosifra pro- ve, m finpussng av dei faglege mm dei iylgja denne utsegna h4 A.Z.M. Obaiseniiai<br />
av bolket, og med tragiske konse- leggatilmeietiRoma<br />
dullah Kahn, regionai represeniant for<br />
kvensarforheisa.L8ysingarhari~<br />
Asiaogassisterandegeneraldirektwfor<br />
sak m:<br />
FAO:<br />
- injekjow med vitamin A<br />
~Ernaeringsstatus i popuksjcmen,<br />
Kva utlcome er fowenta?<br />
- ugdeling av pilk for jern<br />
inldusive dei mest fattige, er eit<br />
-jodiavsaltforjod<br />
mykje betre m& kor uhriida nasjonen<br />
virlgeleg er, enn dei produk-<br />
Som vist i Figur 1 er grsalfsamanheiigen<br />
aste komlicerte. Det har vore sett i gang<br />
mpphmMngspmgram i grevis i man-<br />
ge land. og iieire meinte ai tida var mo-<br />
den for H satse meir pB baerekraftige kost-<br />
-, d.v.s. siem produksjon<br />
og inntak av Wam rike p& mi-<br />
hgsstdf. FAOharnoigang prosjeidfor<br />
a auka inntaket av gder, m.a i Ne-<br />
(#rl og wtmm.<br />
G. Fastseqifng, amlysmq og billsyn av<br />
For B lainna setja inn tiltak pA grunnlag<br />
av fakiiske problem krevsi ei mye ding<br />
av ernæringssituasjonen. Ein m& og pas-<br />
sapBatm8ilingoganalyseringikkjevert<br />
eit mBI i seg sjeiv, men at det kwer til<br />
handling for dei som ikkje har ein tiheds-<br />
stillande ernæringssituasjon. Ei dwne pA<br />
Weparametrar som er i bruk som mil<br />
pA ernaeringsstatus (Indonesia) er:<br />
I. Fdselsvekt<br />
Il. H8gdhreM ved skulestart<br />
Ill. Næringsinntak (24 timars hugsetest)<br />
siste skule&<br />
1V. Pris p& l600 kai av hovedingredien-<br />
sar i kast (FAOiFMPA; 1988).<br />
PA Met var det mange positive innlegg<br />
til for oppretong av naspnale emæ-<br />
ringsr4d for 4 koordinera emaeringstiitak<br />
p4 nasjodt pian, nok0 liknande det noru-<br />
ke Statens ernæringski.<br />
For denne fodathm er det fweviig<br />
iorstemmande d sj8 kor stor motvilje den<br />
ameiikansk dominerte leiinga av FAO sin<br />
emaeringsdi har for slike nasjonale<br />
DeteinkonkretforventaifrARoma-kon-<br />
feransen er ein Mtemasjonal emærings-<br />
deldarssjon der landa forpliktar seg PI 4<br />
arbeida for god ernæringsstatus fw alle.
Sglns- og hanaswmkkar &o-<br />
nomane presenterep.<br />
M vil ~ngsspasmQ<br />
vind i segla.<br />
Referansar:<br />
veiiQeleg<br />
FAO. 1988. IdkaiOfs for identificaoon<br />
of nubition ai risk comrnunities and<br />
geographical m-<br />
FAOIRAPA niblii, 1988/11,<br />
Bangkok, 31 sider.<br />
FA-. 1990. Meeting the nubition<br />
diallenge. A joint FAWUHO frarne-<br />
work paper. Roma. 54 sider.<br />
Qureshi, R.U., <strong>1992</strong> Asesmmt of food<br />
and nutntion situabion in antries of<br />
the Asia-PaQfic region of FAO. Paper<br />
presmed ai FAOMMO Asia Pacific<br />
regocral meeting for the preparation<br />
of the Intamiiod Conference on<br />
Nubiaion (ICN). Vil vetta publisert.<br />
HO, 1991. Nalhd -for--<br />
unning micmnutrient malnubition.<br />
EB89(n, oeneve, 22 sider.-<br />
Li-<br />
) Ja, jeg er interessert i Nor-Fishing 92 ~eiliist send meg: f<br />
1 J Firma: t 1<br />
I ! Adresse: i l<br />
I!<br />
1 Land:<br />
Fax:<br />
l<br />
-i c., Nor-Fishing 92 I<br />
-<br />
----------------<br />
V-, postboks 130 Skeyen, 021 2 Oslo.<br />
A<br />
I ~orges<br />
Tlf.: 02/43 91 00, fax: 02/43 19 14<br />
I
l - W<br />
V a W, kib~&&vd SF-ll+ArEUESTHNwF~M#~<br />
Bgtbyggen. Egersund, for Werner Sigwd-<br />
August 1991<br />
Omreg. 1964 til T-43-SL Wgi 1968 tii<br />
11.1991 oIMaronRosen,HIankim, vi~~udngsenp/~,~anangss$au-<br />
W394 *SBREGG* m omdapi *mm og reg. SD og mg. T-5L Sogi 10.1983til Olto And-<br />
14.99. m, 24 brt, aiuminium, LK4402,325 a-<br />
bMc Caterpillar motor fra 1979. Bg.nr. 130<br />
resen. Klubbukt, KvaisundRlammerfest.<br />
Oirertaft 11 .l991 av Rundljell NS, Kvai-<br />
MMpsu*MAn,forMartinKmidsen,Mdde.<br />
I Solgt inmrniands<br />
sundMammenest<br />
Oktober 1991 -V aREiN0YFiSKn<br />
November 1991<br />
42.67 m, 369<br />
Ha UMAR~YW<br />
M, M, LCLW, 990 bhk<br />
F+G «ANNE BEATE,<br />
Alpha motor fra 1970. Bygd 1 .l960 ved<br />
19-98 m. 113 M. slal. -1 450 m<br />
14.19 m, P M. GUP, 24!5 bhk Nogval Nissan motor. Bygd 5.1985 ved Sletta<br />
H** NS, p) m<br />
w. &.nr. ~4o(y04/91 ved ArcaOLAvuu<br />
HVITIm ("*<br />
Biltbygged NS. Mjosundet (BO) slooget<br />
tic NS. Gausvik for Leil Magne bygd ved ilai(pld Siip & Verksted NS, Vid -), Skopin,<br />
Jdiansen, Mehamn.<br />
R-. SUI SF-234 aCAMPEUA* br Fiainane. w<br />
-<br />
'IR F*s Bi'-- w<br />
TiUDL 4UNAR0Yw<br />
SEN. og mg. m N-41-80. Fo
NYBYGG,gJØPoGSAU; Nr. 3 - <strong>1992</strong> %<br />
ved AM. Liaaen Skipsverft & Mek. Veil
vik. Shelterdedc fra 1979. Overtabt 1983<br />
av PIR T m (Ingvar Hetland), VedavBgenlKopeivik.<br />
Solgt 5.1986 til Pm Fairy<br />
(Magne -1, blcJHaugeswid og<br />
amdept<br />
-<br />
*FAIRY=.<br />
-<br />
Overtatt 11.1991 av<br />
Pm Faity ANS (Mgrten Eidesvik), Banw<br />
Haugesund.<br />
-<br />
R-1- *BUNTY*<br />
18,73 m, 49 btt, tre, LHMC, 365 bhk GM<br />
motor fra 1983. Bygd 1966 vad Lwta Tre-<br />
AIS, f3-71-ES<br />
for Aivid Andreassen Pm, Hel-<br />
k= -<br />
swid.Solgt5.1980tilAndorSimac#ren,<br />
FlWdjod og reg. VA-15Q-F. Solgt<br />
-,<br />
11.1981tilP/RBunty(SteenIngeKnut-<br />
-i<br />
-'<br />
m), KorshamnlFarswid og reg. ulw*-<br />
VA@-LO. ~olgt2.19~ ai pm<br />
-<br />
w (~araid<br />
W), u$grd, VestemyiFredrikstad<br />
og mg. 0-100H. Solgt 11.1987 til Ole . .<br />
Krisoan Fm, FMkemy-.<br />
Sdgi 6. 1989 1u Pm Sgmund Wareberg<br />
ANS (Sgmnd Wareberg).<br />
havn. Solgt 11.1991 til Pm Bunty DA<br />
(Geir Dani-),<br />
reg. VA-11 -R.<br />
og<br />
Desember 1991<br />
F42-B *NYBRUSE,<br />
19.90 m. 49.11 kt, tre, LGHO, 320 bhk<br />
Keiwinmatorfra 1971. Bygd 1955i Haisa<br />
som ST- for Herlui & Anders Seehu-<br />
Sdgt 6.1969 til<br />
US. mm.<br />
. .<br />
Jekob Karlsen pm, E l d c i b y ~<br />
og reg. M-94AV. urertatt 4.1984 av Pm<br />
Nyausrt (Leif Karlsen), ad8isey/Klistb<br />
sund. Omtati 12.1986 av PR Nykuse<br />
. .<br />
VhP -). BerievBglKnstian-<br />
smi. Eier tiyttet senere til Gravdal. Over-<br />
tatt 12.1991 PI Nybruse AS (Jaah Karl-<br />
sen) Beriev&gM&md. U$Bdt som<br />
liskefaftq. Drev p4 land under orkanen<br />
i <strong>1992</strong>.<br />
Fo8H *MASI*<br />
4666 m, 298.48 btt, d, W, 1200<br />
bhk Wichmann motor. Bygd 1970 ved<br />
swhder Mek verksted AIS, Kristian-<br />
sund (15) for AS Hamrneifest Industrihs-<br />
ke, HammeneSt. lJtgikksomtr&ri 1990.<br />
Solgt 12.1991 til WS Fere IV, Farsund for<br />
ombyggingw-.<br />
FJ9o.y *uNDEGovÆRING*<br />
27m38 m, 1711222 kt d, JWTU, 540<br />
bhk Mitsubishi motor. Bygd 10.1985 ved<br />
Am AS, Vestnes (124) som<br />
N-4Qo-BfwPm~OlavShrertsen,<br />
N . 4 9 o - B * ~ ~<br />
~.&LLKiOniJohrnwn<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong><br />
4't<br />
'<br />
m<br />
' iir<br />
7<br />
----.1 - -?<br />
>-- - * -- - N<br />
,<br />
1<br />
2<br />
L *F<br />
-3h<br />
- "<br />
-<br />
........ I..<br />
.o C<br />
LdimZ -- d<br />
-<br />
-. Ø'<br />
, , R-1- rBWi'Vm<br />
t*- . .<br />
a<br />
I
w, 40P OG SAU) Nr. 3 - <strong>1992</strong> b-<br />
ales sund. Orribygd og forlenget 1986.<br />
m--. ombygd og forlenget v@/knd. Sdgt 7.1974 til Odd D. Pet- Overtatt 12.1991 av Pm Ulla ANS vlEgil<br />
1- @I Vestnes. Seigt 9.1 988 til Kysffisk tersen.<br />
-<br />
T m og -MAY TOVE* Bakke (Jarle Bakke), ~ y k l e ~ h n d .<br />
NS, ~ W B O ~ Solgt @ 12.1991 . til og reg. T-T. Sdgt 3.1981 til KIS AiS<br />
Kanigmsk AiS. KamyværMarnmeifest Havfaqst (Hans Hansen jr.), Kvalmyslet- SF-1 14-A *BUESTEIN*<br />
og omdrapt -KARMYFISK* og reg. Wirama og omdepi -PERLON*. Solgt 17,40 m, 53 brt, si&. JWPD, 342 bhk<br />
F-149-NK.<br />
1.1984 til WC AIS Skarodd 8 Co. (k Scanii mm. Bygd 8.1985 ved Ok Kver-<br />
Ame Skjong), ~alder0ylhnd og om- nenes BBtbyggeri AS, Fitjar (19) sbg<br />
FGO-NK UBØRVAGB<br />
-SKARODDw. Solgt 121991 til WS ved Als Faar Mek. Verkstd, Fitjar, for<br />
33.01 m, 169 brt, di, JXHW, 690 bhk Wcland F m (Trygve Wdand). PIR Leif og Rune Rogne (Rune Rogne),<br />
Callesen motor. Bygd 5.1968 ved Ejnar T o m g s v og ~ omdept MORDI- BuhdeWkm. Overtatt 12.1989 av Pm<br />
S. Nielsen Mek. Verksted NS, Harstad NAT* og reg. H-250-AV.<br />
Buestein ANS (Rune Rogne), Bulandetl<br />
(12), som T-274K aVIKHEIM* for Magnar<br />
Paulsen. GibostadKrqma. Solgt<br />
1970 til AslyBm Dahl PIR, Nordmjelal<br />
Fkra. Solgt 12.1991 til Hopland Mior<br />
M-740 *ARTUS* m. DeknepollenlMgley og<br />
52,75 m, 455 brt, di, UYS, 1200 bhk i =HOPLAND SENIOR* og W. SF-114.<br />
Harstad og reg. N-227-A. Omd0pt 1971<br />
a ~ ~ ~ Solgt A ~ 1974 m til . Petter Ulla<br />
PIR, hund dg reg. M-227-A. Sdgt<br />
1974 PI Oddvin Longva PIR. Longval<br />
Deutz motor. Bygd 7.1967 ved Bdswies<br />
Verit, Molde (216) som M-261-AV -PER-<br />
LON* fot Erling 0lsenv4g Pm, Brems-<br />
. .<br />
nesn
M2-K *VEA*<br />
rad Vaage Pm, WrnenlBergen<br />
-<br />
og omtil<br />
*H.K.M.*. unbygd 1966 d Knstiansands<br />
Mek. Veiksted til rirignossmirper,<br />
onlcbpt til *K. VMGE* og reg.<br />
H-182-AV. Forlenget 1975. Disponenngen<br />
overtatt 1984 av Kjell Vaage, Os.<br />
Ombygd 1985. Solgt 1.1988 til AIS Ligrunn<br />
(Lars O. Lie),<br />
og omdiapt =LIGRUNN- og reg. H-182-F.<br />
Overtatt 9.1990 av AIS Ragrunn (Lie<br />
Management, Straume), Haug-W<br />
Bergen og omdept =RAllEKæ og reg.<br />
K182-A Overtatt 9.1991 av AIS Ligninn<br />
(b Management), -malBergen og<br />
cmriqH aUGRUNN*. Solgt 12.1991 til<br />
Pm Lafisk ANS (Laco AIS), Storebd<br />
og omdept *VERDI* og reg.<br />
K1 32-AV.<br />
R-852-K *VEA*<br />
4285 m, 372 brt, stiil, LNXO, 800 bhk<br />
MaK mator fra 1967. Bygd 1948 ved N.V.<br />
Scheepwiverf De Dageraad w-J. Boat),<br />
Woubrugga (460) som *HUIBERDINA<br />
GIJSBEFlTilAæ for Parlevli jr.,<br />
ald Zee. Sdgt 1963 til N.V. Verre V i<br />
rij Maatsdrappij (J.J.c.d.Toorn), Scheve-<br />
ningen og omdept *STER*. Solgt 1968<br />
til P/R Trannes Vea (Anders Vea). Veda-<br />
v8genBo<br />
17,27 m, 42.70 m, tre, JWYM, 300 Cum-<br />
mins motor fra 1974. Bygd 1958 ved Fl&-<br />
kefjord Slip & Maskinfabrikk, Flekkefjord<br />
m R-52-U for Valnum Kkvning Pm,<br />
UtsirdHaugesund. Solgt 11 -1971 til Mar-<br />
tin Enghaugen, Sievik, GresmiWFredrik-<br />
stad. Overtatt 12.1991 av Arvid Enghau-<br />
gen, GressviWFredrikstad.<br />
Januar <strong>1992</strong><br />
F-#HBD *LEIF ARNE*<br />
2036 m. 49.99 tut, tre, LDYE, 365 bhk<br />
Caterpillar motor fre 1979. Bygd 1966 av<br />
Johan Drage, Rognan som N-81430<br />
=lSAK MALNES* for Rudoti Isaksen Pm,<br />
-. Omtati 1970 av<br />
Roakl Isaksen Pm, Hovden. Solgt 8.1 986<br />
flAse~aiala,~rnieysu-<br />
og omdept =OSvAmSON* og reg.<br />
8880 *SENET* Fato. Rww B. Ibihui<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong>
Nr. 3 - <strong>1992</strong><br />
'<br />
F-222-M. Sdgt 12.1986 til Helge M. HO- sted, Trondheim (628) som *WARWICK omdept HA FLU*. !M@ 2.1975 til LBif<br />
lum, Berlev&@lardn og omdiapt .LEIF<br />
ARNE= og reg. F-52 . Ei flyitet 1988<br />
BAY. for Fshing Intematioclal Ltd., Hamilton,<br />
Bernuda. Solgt 1973 til Decca<br />
og Elli Anfinnes, SirevAg og<br />
omdept .HAFJELL= og reg. R-92-HA<br />
til Osb, d i i n g w- av Arnold Navigator Co. LM., London og omdept fl Tilbakelevert 3.1975 p.g.a vesentlige<br />
Larsen, BaitsfjorclNard0, omreg. F-20-BD. =DECCA SCANNER*. Solgt 1976 til WS mangler. Ovettatt 3.1975 av Magne og<br />
Overtatt 1.<strong>1992</strong> av Jodleif Larsen, Bats- NS Argi & Co (Kh Hatby), Vedav&- Magnus Ahfestad PIR, F0resvik og om-<br />
, Warh.<br />
genll
sen pm, vær0ymod0 og am0pt aVÆ-<br />
RØWÆRING* og reg. N-20-VR. Overtatt<br />
1986avLeif,Lorentzog~arAndreas-<br />
sen PIR (Bjwnar Andreassen), Væryl<br />
BOdB. Fiytlet 5.1987 til Mansand og<br />
w. VA-120-K. Solgt 1 .l992 til Oddvar<br />
Olsen, Sandneshamn, eid^^<br />
og orndapt *NONTIND*.<br />
I Navneendringer 1<br />
Desember 1991<br />
N-1-L aMARNA HEPSØw<br />
51,79 m, 499.83 brt, stsil, LECY; 2400 bhk<br />
Alpha motor fra 1990. Bygd 1 M. PIR<br />
Hansen Dahl ANS (Dag Hansen), Tonnesisandnessjeen,<br />
omdapt til ~LURØYI.<br />
November 1991<br />
F 1 H aBREMKVERINGw<br />
15.30 m, 24 M, tre, LM5686, 280 bhk<br />
isuni fra 1988. Bygd 1976/91.<br />
GunnarBakkeby,Breiviki~.Forlenget<br />
til 18,W m og om- til 34 brt<br />
M-58-H0 *KVALSTEIN*<br />
32,88 m, 2671286 brt, stsil, W. 1125<br />
bhk Campillar motor fra 1980. Bygd<br />
1964. PIR Kvalstein, Jarle & Sigmund<br />
Kvalsvik (Jtuie Kvalsvik), Kvalsvikey/<br />
hund, omm4li til 298 kt.<br />
Januar <strong>1992</strong><br />
Bll-MD aOTRIBVING*<br />
27,40 m, 156 brt, d, JXNI, 850 hk Alp<br />
ha motor. Bygd 1987. PIR Omying ANS<br />
(Eivind Misund), MiiundlMolde, o m d<br />
til 345 brt.<br />
I Kondemnert I<br />
November 1991<br />
w41(i aFAUSKEN»<br />
34.34 m, 209.99 M. d, LARP, 660 bhk<br />
List81 Blrsdcstone motor. Bygd 1965 ved<br />
VEB Elbenmften Boitenburg, Boizenburg<br />
(1 15) som -0LAFUR SIGURDSSON* fra<br />
Sigurdur WF, Akranesi, Island. Solgt<br />
1975 til St- M&. Verksted, W-<br />
ansund. Ombygd 1975. Solgt 1976 til<br />
Johs. Hohiuc pm. Mglay og amd0pt<br />
-HOLVIK SENIOR* og reg. SF-4-V.<br />
Overtatt 12.1983 av Pm Hohrik Senior<br />
(Kari Hohrik), Mglay. Solgt 1987 til Pm<br />
-<br />
Fausken (Knut Gocb), GOdByll~nd og<br />
am0pt UFAUSKEN*. Kondemnett og<br />
draket av Skipmatrikkeien 19.11.1991.<br />
1 V-54 aTORLAUG*<br />
15.20 m, 26 brt, tre, LFYD. 242 bhk GM<br />
motor fra 1975. Bygd 1949 ved Lista Tre-<br />
AS, Bow Som R-382-A<br />
aSØRØY* for Tonmld og Magnus Peder-<br />
son Pfi?, Akrehamn. undept 1.1965 til<br />
*TORLAUG* og overtatt av Torvald Pedersen<br />
alene. Solgt l .l978 til Jan Arawir<br />
Wik, Akrehamn. Solgt 3.1982 til Stein<br />
Vestbe. Sandeid og reg. R-124. Solgt<br />
4.1984 til Dagfinn Berg, ~~n og<br />
reg. R-151-K. Solgt 11.1984 til Handelsfinans<br />
A/S, Stavanger og leid ut til fiskem<br />
fra Kamimy. Solgt 11.1987 til Kari Hakon<br />
Kadsen,Sande(jord.Kandemnertogstns<br />
ket av Skipsmatrikkeien 29.11.1991.<br />
Desember 1 991<br />
F-2M aSTG WILLY*<br />
19,02 m, 40.81 M, tre, LETW, 325 bhk<br />
Caterpiliar motarfra 1967. Bygd 1956ved<br />
Hansen&Amtzen&Co'sBgtbyggen,<br />
Eksband som TK-51-8L *MOSTEIN, for<br />
Bnadrene Stamland (Asbicm Stamland).<br />
Langesuid. Solgt 7.1956 til Tor E.,-Erling<br />
E. og Einar E. Torsen Pm. A-n og<br />
reg. R-307-A 1.1965 mreg. R-37O-K.<br />
Solgt 10.1972 til Ingvakl Andreassen,<br />
GravdaVSvohmr og reg. N-66-W. Flyttet<br />
10.1978 til m. Kondemnert og stns<br />
ket av Skipsmatrikkelen 4.1 2 1991.<br />
1-1-1 *NONTIND*<br />
21.60 m, 80.13 brt, tre, LAHD. 425 bhk<br />
Caterpilar motor. Bygd 7.1975 ved Mjosundet<br />
atbygged AR, Mjosundet (89)<br />
som T-207-BG for Idar Simonsen. Mef@rdvær/T~.<br />
Forlenget 1982. Solgt<br />
6.1984 til Kgre Ludvigsen, Sommarayl<br />
Trom~. Solgt 4.1985 til PIR Nontind<br />
(Oddvar Oh), EikjoseciTTromse.<br />
Kondemnert og straket av Skipsmatrikkelen<br />
5.12.1991.<br />
aSVOLVÆRING*<br />
24,14 m. 78 M. tre, LEVR, 500 bhk Ca-<br />
terpillar moiw fra 1980. Bygd 1944 som<br />
dkalt akriegsfisdikutter* i Wsborg for<br />
Dei Deutsche Kriegcmarine. Overtatt<br />
1945 av Den Kgl. Norske Marine som<br />
hevnefartey med ultjent navnlnummer.<br />
Solgt 1968 til Amold Dahl, Svohraer og<br />
omdept -SVOLVÆRING* og ombygd til<br />
fwkefartey.ovmattl986avPerDahl,<br />
Svdvaer. Kmhmnert 1991 som fiskefar-<br />
tey. Sdgt 12.1991 til Meley kommune<br />
(Meliay Bygdem-m). -.<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong> W<br />
SF-194-F aVIMA*<br />
19.57 m, 45.43 brt, tre. WLG, 240 bhk<br />
Widimann motor fra 1961. Bygd 1949 i<br />
Flekkefjord som R-107SH for Lars Hviding,<br />
Skudeneshavn. Solgt 1952 til Ame<br />
Birkeland Pm, St- og reg.<br />
H-74-AV. Forlenget 1961. Solgt 1972 PI<br />
Olav Skorpen pm, Lysmwer, Os og<br />
reg. H-12-0. Solgt 1975 til PIR Ame og<br />
Roald Strmnmen (Ame Stimimmen), Fkm.<br />
Solgt 9.1983 til Pm Hans Snilstveit, Stamr@Florni.<br />
Kondemnett og stnaket av<br />
Skipsmatrikkelen 31 .l 2.1 991.<br />
Januar <strong>1992</strong><br />
T-LK *HARALD SENIOR*<br />
20.15 m, 94 brt, tre, JWLL. 420 bhk Cum-<br />
mins motor fra 1973. Bygd 1957 ved<br />
Rana BafbWgeri, Hemnesberget som<br />
T-50-TK -SENJAFISK* fw Johan WiC<br />
helmsen, TorskenlHarstad. Sdgt 1959 til<br />
Bjarne Leikvik, GiyllefjordRlarstad. Solgt<br />
1965 til Rdf Hansen, BotnhamdTmma<br />
og omdept -HARALD SENIOR.. Forlec~<br />
get 1965. Solgt 7.1979 til Leif Magne<br />
Sebulonsen, Botnhamn. Overtatt 1984 av<br />
Einar Johansen, Botnhamn. Overtatt<br />
1.1985 av Morten Johansen, Botnhamn.<br />
Kondemnert 1991. Stnaket av Ski--<br />
trikkelen 20.1.<strong>1992</strong><br />
T41-S aBUGBWÆRING*<br />
20,90 m. 47.23 brt, tre, LDTU, 370 bhk<br />
Mercedes Benz motor fra 1978. Bygd<br />
1953 ved Iver K. Hagens Batbyggeri,<br />
Hjelset som ST-24-NF -NY SULA* for<br />
Johan Adoffsen Pfi?, SulaiTrondheim.<br />
Omreg. 1964 til ST-24-F. Solgt 1972 til<br />
Anrid Hemmingsen Pm, LekaiTrondheim<br />
og feg. NT-2-LA. Solgt 1976 til Markus<br />
Eriksen. VæmyKrondheim og reg.<br />
N-48-VR. Solgt 1976 til Johnny Skjerpen,<br />
GravdaVTrondheim. Flyttet 1978 til W-<br />
fjord og reg. F-106-BD. Odapt 1 .l 979<br />
til -REMI-STEVEI. Overtatt 1980 av Sta-<br />
tens Fiskarbank. Solgt 6.1980 til Eilif til-<br />
leng, Bugqrm'Tnmdheim og reg.<br />
F-71-SV. 12.1981 omdspt til aBUGØY-<br />
VÆRING*. Solgt 2.1988 til Fjordfisk Als,<br />
Slpemy/Trondheim og reg. T-414.<br />
Kondemnert 1990.lJtg& av Skipsmatirk-<br />
kelen pr. 20.1.<strong>1992</strong>.<br />
ST-1084 aHIlTERVÆRING*<br />
18,ll m, 39,31 brt, tre, 230 bhk V W<br />
Penta motor fra 1973. Bygd 1914 pA iis-<br />
ta som =OLGA= for Pfi? Johan J. Grotle,<br />
Bremangerpollen. Overtatt 1973 av Olav<br />
J. Grone Pm, Bmmngermore og om-<br />
bygd 1938 p4 Selje. Omdapt 1938 til<br />
*NEBBHOUiI*. Ombygd 1950. Solgt
NYBYGG, glØP OG SAU)<br />
Nr. 3 - <strong>1992</strong><br />
1<br />
1956 til Karstein Nilsen, Andervhg og reg. H45FE BRUV VAG* Em. Moens B&tbyggen. Rkw som<br />
T-21-SA. Sdgt 12.1964 til Ole J. Lorent- 23,67 m, 82.43 brt, tre, LACM, 440 bhk 0-112-H for Sverre og Gunnar Jakobsen<br />
zen Pm, VæmyIBods og omdept *LEI- Keivin motor fra 1980. Bygd 1950 ved PIR, SkjærhakledFredrikstad. Solgt<br />
BØEN- og reg. N-25-Vi?. Overtati 1 .l 975 Aas Skipsbyggeri NS, Vestnes som 4.1951 til Olai K. Karl K. Niis K.. Alfred<br />
av Einar Lorentzen PIR, Værny. Solgt M-10-SØ aMARØYSUNDm for Eding, Ed- K. og Johs. K. Misje PIR, (Olai Kristoffer-<br />
2.1980 til Pm Leibaen (Ingar Eines). vin & Elias Mamy jr. PIR, Hamy/Molde. sen Misje). MieBergen og reg. H-68-H.<br />
Gravdal og reg. N-1 11-W. Overtatt Overtatt 12.1958 av Erling, Elias Asbjørn Overtait 1 .l961 av Olai K, Nils K. og<br />
1.1984 av Statens Fiskarbank, avdeling og Gunnar Mamy PIR, H q . Overtatt Johs. K. Mie og Henrik Hersvik PIR,<br />
BO&. Viresolgt 1984 til PIR Bradrene 5.1965 av Elias Asbjm Mamy, Rolf og MieiBergen. Overtatt 1.1964 av Kad J.<br />
Jobotn (Arnold Jobotn), Ansnedirond- Per Oddbjm Hatlehol PIR, Hamy. Sdgt Nilsen Dale og Adolf Kna~k Pm, Biomheim<br />
og omdqt ~HI~TERVÆRINGI.. 9,1970 til John & Karstein Kongestel PIR. v&@ergw og omreg. H-86-0N. Overtatt<br />
Kondemnert 1989. Streket av Skipsma- FedjdBergen og -t BRUV VAG* i 1967 av Karl J. Nilsen Dale alene. Overtrikkeien<br />
17.1.<strong>1992</strong>.<br />
9.1971. kondemnert i 1991. M e t av tati l. 1969 av Kad J. Nilsen Dale og In-<br />
M-83-G aNYSTWM*<br />
Skipsmatfikkelen 22.1 .l 992. golf K. Dale PIR, Blomv&gBergen. Kondemnert<br />
som fiskefaftny 1991 og weftati<br />
3462 m, 168,78 brt. stai, LERK, 500 bhk H-86-0N aULVEN* 1 .l 992 av Foreningen Hustadvikens ven-<br />
Alpha motor fra 1972, innsatt 1976. Bygd 18,30 m, 48,63 brt, tre, LDKF, 240 bhk ner, Farstad, for bevaring.<br />
1954 ved AM. Liaaens Skipsverft. Alesund<br />
(89) som M-52-H -LONGVAm for<br />
Bredrene J. & A. Longva (John Longva),<br />
~ongva/Aiesund. Forlenget 1956. Solgt<br />
Caliesen motor fra 1968. Bygd 1950 ved<br />
til NS Gmenianci fisk. Juli-&.<br />
I FISKERIDIREKTORATET 1<br />
Gmland og omdept aK'AK'ORTOKm.<br />
Skal ha Mi omdept i 1965 til *MARIE<br />
DEGNm, men det er ikke registeni som<br />
I<br />
ex-navn i senere reg. Omtbpt l966 til<br />
l-iulaurnaaurrr~wa, .-.<br />
H -<br />
.,,PI I - W.<br />
aK'AK'ORTOKa igjen. Solgt 1966 til Arnet<br />
530imaue.m~w~-oglolrra&PntwP<br />
K. NygW PIR. MidsundlMolde og om- nehgs&&n, n?stenWriadii.<br />
d@pt *NYBO* og reg. M-56-MD. Solgt ~ ~ h a r ~ ~ f w<br />
1968 til Johan H. Dyb PIR, Godaylh- u i. . b m g ~ W , ~ , ~ o g ~ .<br />
sund og -NYSTf?0M-. Overtatt sWparsep8atn?ssmmiM<br />
2.1989 av PIR Nystmm ANS (Johan H.<br />
~tztt~~~ogulnyldet1abesdefwhEh?~am<br />
Dyb), Godey. Kondemnert 1990. Strraket<br />
timmz.<br />
av Skipsmatrikkeien som w/ HAVET- VARTANSVAR<br />
opphogd hos<br />
e<br />
Brmdrerie Anda, Stavanger, 24.1.<strong>1992</strong><br />
hi- hrlrnlidqvil ihHfl rim Innlir+<br />
rnn n n mr- hr liilcm- ndrid id l<br />
I
i<br />
I I J.<br />
J. w92<br />
(J. 23192 UTGAR)<br />
Forskrift om endring av forskrift om fiske etter reker - sten-<br />
ging av omrAder i fiskevemsonen ved Svaibard, Svalbards<br />
terriioriaiiarvann og indre farvann.<br />
J. 37/92<br />
(J. 31/92 UTGAR)<br />
Forskriit om reketraing - stenging av omader i Barentsha-<br />
vet, på kysten og i fjordene av Finnmark, Troms og Nordland.<br />
J. 38/92<br />
(J. 37/92 UTGAR)<br />
Forskiift om endring av forskrift om reketdling - stenging<br />
av omidder i Barentshavet. pA kysten og i fjordene av Finn-<br />
mark, Troms og Nordland.<br />
J. 39/92<br />
(J. UTGAR)<br />
Forskrift om endring av forskrift om regulering av vinterlodde-<br />
fisket i Barentshavet i <strong>1992</strong>.<br />
J. 40/92<br />
(J. 35/92)<br />
Forskrift om bifangst av torsk og hyse i trMkh etter sei i<br />
omiddet mellom 62" 11,2' N.br. og 65" N-br.<br />
41/92<br />
Forskrift om fiske av lodde til agn i <strong>1992</strong>.<br />
J. 42/92<br />
(J. 1 17/90 UT&)<br />
Forskrift om endring av forskrift om siuibedde-<br />
og rnottakqoumal.<br />
J. 43/92<br />
(J. 39/91 UTGAR)<br />
Forslaift om regulering av fangst av sel i Vesterisen og Øst-<br />
isen i <strong>1992</strong>.<br />
J. 44/92<br />
(J. 39/92 UTGAR)<br />
Forskrifl om endring av forskrift om regulering av vinterlodde-<br />
fisket i Barentshavet i <strong>1992</strong>.<br />
J. 45192<br />
Samarbeidsavtale mellom Statens Næringsmiddeltilsyn<br />
(SNT) og Fiskeridirektoratet - myndighetsdeling for kontroll<br />
av fisk og fiskevarer.<br />
Nr. 3- <strong>1992</strong><br />
J. 4a192<br />
Forskrift om regulering av fiske med torsketrål og snurrevad<br />
- stenging av omdider i Barentshavet og på kysten av Finn-<br />
mark uten for 4 n. mil.<br />
J. 47/92<br />
(J. 38/92 U T~R)<br />
Forskrift om endring av forskrift om reketrAiing - stenging<br />
av om* i Barentshavet, pi3 kysten og i fjordene av Finn-<br />
mark, Troms og Nordland.<br />
J. 48/92<br />
(J. 3991 UTGARI<br />
Kvoteavtalen for <strong>1992</strong> mdlom Norge og Det Europeiske fel-<br />
lesskap.<br />
J. 49/92<br />
(J. 12/92 UT-)<br />
Forskrift om endring av forskrift om adgang til A delta i fisket<br />
etter torsk med konvensjonelle redskap nord for 6P11.2'<br />
N.br. i <strong>1992</strong>.<br />
J. w92<br />
(J. 12192 UTdR)<br />
Forskriit om endring av forskriit om adgang til $i<br />
delta i fisket<br />
etter torsk med konvensjonelle redskap nord for 62"11,2'<br />
N.br. i <strong>1992</strong>.<br />
J. 51/92<br />
Forskrift om endring av forskrift om fiske etter reker - sten-<br />
ging av omrader i fiskevernsonen ved Svalbard. Svaibards<br />
tenitonal farvann og indre farvann.<br />
J. 52/92<br />
Forskrift om fiske i Gmlands fiskerisone i <strong>1992</strong>.<br />
J. 53/92<br />
(J. 191191 UT~R)<br />
Forskrift om endring av forskrift om regulering av fisket etter<br />
torsk med konvensjonelle redskap nord for 62"11,2' N.br. i<br />
<strong>1992</strong>.<br />
J. 54/92<br />
(J. 44/92 UTGAR)<br />
Forskrifl om endring av forskrifl om regulering av vinterlodde-<br />
fiske i Barentshavet i <strong>1992</strong>.<br />
J. 56/92<br />
(J. 47/92 UTGÅR)<br />
Forskrift om endring av forskrift om reketralirtg - stenging<br />
av omrider i Barentshavet, på kysten og i fjordene av Finn-<br />
mark, Troms og Nordland.<br />
Abonner på Fiskets Gang<br />
43%<br />
-?si?
MimmsT~- Nr. 3- <strong>1992</strong> =<br />
Forelspig oversikt over ilandfart kvantum pr. februar <strong>1992</strong><br />
Andre<br />
områder<br />
6,6 %<br />
kolmule<br />
92,7 %<br />
lodde<br />
0,6 %<br />
annet<br />
2,4 % sei<br />
6.3 % Sild<br />
79 % annet<br />
Nord for<br />
62"N<br />
I<br />
1000<br />
tonn<br />
110<br />
100<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Torsk<br />
Tabell 1 Alle tall i tonn rund vekt<br />
1991 <strong>1992</strong><br />
O 5 %tobis<br />
50 % sikl<br />
89,4 % annet<br />
Lodde Sild<br />
Nordsjsenl<br />
Skagerrak<br />
Februar <strong>1992</strong> Til og med februar <strong>1992</strong> Totalt<br />
*lte<br />
omrader<br />
Nord for 6P<br />
Nordsid<br />
Skagerrak<br />
'Andre<br />
omrilder')<br />
t.0.m.<br />
februar <strong>1992</strong><br />
t.0.m.<br />
februar 1991<br />
Torsk ................................... 32 100 44 100 1200 30 45 330 55 700<br />
Hyse .................................... 2 675 4 445 260 10 4 715 4 O30<br />
Sei ....................................... 7 095 8 875 3040 O 11 915 12 780<br />
Uer ...................................... 445 705 55 O 760 9380<br />
Brosme ............................... 1 335 1 465 120 45 1630 2530<br />
Langehaange ................... 580 530 190 45 765 1120<br />
Bheite ............................. 5 5 O 1 O 15 575<br />
Vassild ................................ 100 1 65 O O 1 65 400<br />
Lodde ..................................<br />
Sild ......................................<br />
BRsling ................................<br />
Makrell ................................<br />
Kolmule ...............................<br />
Øyepai ................................<br />
Tobis ...................................<br />
Reker .................................. 645 445 1 295 1 95 1 935 2 355<br />
361 585 31 780 50 585<br />
') Inlduderer fangsi tatt ved Jan Mayen. Island. Fm-, Vest av Skottland. 0st-Grenland og NAFO.
I Dr. Richard L. Saunders, Canada<br />
SWficaiion of Adaniic salmon.<br />
Lkwlopntent of a furu~~~ulosis vaccine.<br />
Dr. Bj~rn Berland, Norway<br />
Pamsiies on Athlic sahn in aq~uu:ulture.<br />
25 hmdt?WOK 1500. A&r: NOK 2000.