Sluttpakken fra All Different - All Equal - LNU
Sluttpakken fra All Different - All Equal - LNU
Sluttpakken fra All Different - All Equal - LNU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SLUTTPAKKE<br />
På sporet av <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong><br />
sine prosjekter anno 2006/2007
Hva er fordommer?<br />
En fordom, i psykologisk mening, er en forhåndsmening, som man fatter uten først å<br />
ha undersøkt saken. Vanligvis er det umotiverte omdømmer og gale oppfatninger, som<br />
kalles fordommer. Fordommene bunner i individets anlegg, oppdragelse, livserfaring<br />
og vaner; de har sammenheng med ens alminnelige verdenserfaring og<br />
interesser (man tror på det man vil tro) og hos de fleste en sterk innflytelse av tidsånden<br />
og den allmenne opinionen. Fordommer er i dag et negativt ladd ord, mens de i<br />
sin opprinnelse ble brukt som en foreløpig dom før den endelige dommen ble gitt.<br />
I dag blir fordommer assosiert med trangsynhet og lite intelligens.<br />
Kampanjen er utviklet i Den nasjonale kampanjekomiteen av:<br />
Afrikan Youth Norway, Agenda X/Antirasistisk senter, Arbeids- og inkluderingsdepartementet,<br />
Barne- og likestillingsdepartementet, Unge funksjonshemmede, Integrerings- og mangfoldsdirektoratet,<br />
Kontaktutvalget mellom innvandrere og myndighetene, Landsrådet for Norges<br />
barne- og ungdomsorganisasjoner, Norsk Tyrkisk Ungdomsforening, Likestillings- og<br />
diskrimineringsombudet, Organisasjonen mot offentlig diskriminering, Røde Kors Ungdom,<br />
Sametingets Ungdomspolitiske Utvalg, Skeiv ungdom, SUKAO (Somalisk ungdomskultur og<br />
aktivitetsorganisasjon) og Ungdom & Fritid.<br />
Nettside for kampanjen: www.alldifferent-allequal.no<br />
Redaksjonelt arbeid og grafisk formgivning: Læringsentreprenørene (www.lent.no)<br />
Foto: Fra ulike kampanjeprosjekter<br />
Trykk: Kraft Digitalprint AS<br />
Opplag: 400 eks<br />
Det er tillatt å kopieremateriale <strong>fra</strong> boka bare dersom det brukes<br />
til ikke-kommersielle formål (formål uten profitt) og navnet på opphavspersonen oppgis.<br />
Ved offisiell visning av filmen må man ta kontakt med rettighetshaverene<br />
for tillatelse per e-post:<br />
Abrahams barn, Henrik Dahlsbakken: dahlsb@online.no<br />
Draumen, Corax Film: post@corax.no<br />
Den andre rasen, Amandusfestivalen: amandus@amandusfestivalen.no<br />
Sitat <strong>fra</strong> Wikipedia<br />
Du er herved uskyldig dømt!<br />
Uten noen form for bevis.<br />
Jeg dømmer deg. Kun fordi jeg ikke kjenner deg. Fordi jeg har en<br />
fordom. En forhåndsmening. Noe alle har, som er lett å få og<br />
vanskelig å bli kvitt.<br />
Men er du virkelig sånn jeg tror du er? Neppe. Det er bare så altfor<br />
lett å dømme på forhånd før man blir kjent. Man gidder ikke tenke<br />
seg om to ganger og da tar man lett feil av hverandre. Sorry.<br />
Så neste gang, når du hører om eller møter noen du ikke kjenner<br />
så godt. Paus den første tanken. Vurder om den er riktig og<br />
rettferdig før du gjør deg opp en mening. Stemmer den med<br />
virkeligheten, eller finnes den kun i hodet ditt?<br />
Pause – hold – play. Det første du tenker er sjelden rett….
RUTETABELL<br />
SIDE INNHOLD<br />
6 - 7 Velkommen ombord<br />
8 - 9 Fordomsfull, jeg?<br />
10 Mangfold<br />
11 - 25 Prosjekter om mangfold<br />
26 Deltakelse<br />
27 - 29 Prosjekter om deltakelse<br />
30 Menneskerettigheter<br />
31 - 35 Prosjekter om menneskerettigheter<br />
36 - 41 Kampanjen her på berget<br />
42 - 43 Kampanjen ut på interrail<br />
44 - 45 Veien videre<br />
46 - 48 Bli en dobbeltenker<br />
49 Ressurser<br />
50 Min reisedagbok<br />
Bakerst Klistermerker, buttons og DVD<br />
REISEKART<br />
Menneskerettighetene gjelder ikke bare folk i andre land, men for oss her på berget<br />
også. Men vi mennesker har den tendensen til å se feil klarere hos andre enn hos<br />
oss sjøl. Når vi for eksempel foretar oss en reise, kommenterer vi hele tiden de rare<br />
tingene menneskene i det landet vi besøker gjør. Det samme gjør turistene i Norge.<br />
De ser ting vi gjør feil, som er umulige for oss å se. For å kunne utvide vår horisont,<br />
bør vi til stadighet oppsøke situasjoner der våre feil blir synliggjort. Reisen har alltid<br />
vært, er og vil være en viktig beskjeftigelse for oss. For nettopp gjennom reisen<br />
klarer vi å skimte de usynlige feilene vi gjør til daglig i vår<br />
Lurer du på<br />
hva du kan<br />
gjøre?<br />
Trenger du å vise<br />
andre at du er<br />
fordomsfri?<br />
Les historiene på<br />
side 10, 26 og<br />
30, og se filmene<br />
trygge hverdag.<br />
Vi inviterer deg derfor til å<br />
bli med på en reise!<br />
Les om<br />
kampanjen på<br />
side 6-7<br />
Er du i tvil om<br />
du selv har<br />
fordommer?<br />
Bruk buttons og<br />
klistermerker<br />
bakerst i heftet<br />
Hva har ungdom<br />
brukt 1,5 millioner<br />
kr til?<br />
Les om de ulike<br />
prosjektene på<br />
side 10-35<br />
Bli en<br />
dobbeltenker!<br />
Se side 46-48<br />
Hva er egentlig<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> -<br />
<strong>All</strong> <strong>Equal</strong>?<br />
Våger du å<br />
oppleve andres<br />
syn på verden?<br />
Test dine<br />
fordommer på<br />
side 8-9
VELKOMMEN OMBORD<br />
Er ungdom bare til pynt?<br />
Du har rett til å bli hørt i saker som gjelder deg, å velge egen<br />
utdannelse, å kunne få arbeid på lik linje med andre, rett og slett<br />
like muligheter til et godt liv gjelder også i Norge, på din skole, der<br />
du bor og på din klubb eller din organisasjon. Hvem foreldrene<br />
dine er, hvilken gud du tror eller ikke tror på, hvem du elsker, om<br />
du kan se eller høre er ikke det som skal avgjøre hva du kan gjøre<br />
i livet ditt. Det er dette menneskerettigheter og mangfold handler<br />
om i praksis. Deltakelsesstigen kan hjelpe oss til å se om ungdom<br />
blir inkludert når noe skal bestemmes. Hvis du får snakke, men<br />
ikke blir hørt eller tatt seriøst, kalles det dekorasjonsdeltakelse. Vi<br />
ønsker at voksne skal spørre ungdom om råd, og lytte til det som<br />
sies, og å vise at det nytter å bry seg. <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> betyr<br />
at ungdom har rett til å være med å bestemme der en er. <strong>All</strong><br />
<strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> prosjektene er funnet på og styrt av ungdom,<br />
slik trenger en ikke bare sitte på pynt. Å bli spurt om råd som<br />
havner i søppelbøtta er misbruk av ungdommers tid og ressurser.<br />
Skjer dette på skolen din, i organisasjonen eller i kommunen din?<br />
8. Ungdomsinitiert<br />
7. Ungdomsinitiert og ungdomsstyrt<br />
6. Etter voksnes initiativ<br />
5. Konsultert og informert<br />
4. Utpekt, men informert<br />
3. Symbolsk deltakelse<br />
2. Dekorasjonsdeltakelse<br />
1. Manipulering<br />
Hvordan lese dette heftet?<br />
Dette heftet kan leses som en reisedagbok skrevet av alle som<br />
har deltatt i kampanjen <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>. Her kan du lese<br />
historier og se bilder og fi lmer <strong>fra</strong> alle prosjektene som har blitt<br />
gjennomført i 2006 og 2007. Kampanjen har reist rundt både her<br />
hjemme i Norge og ute i Europa med et klart formål: Å gjøre noe<br />
med urettferdighet og fordommer som vi ser rundt oss hver dag.<br />
Denne reisedagboken er ikke som andre reisedagbøker, for her er<br />
det nemlig du som bestemmer hvor reisen skal gå videre!<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> handler om at du har makt til å forandre og<br />
ikke bare prate om det du syns er urettferdig. Tenk over hvor du er<br />
– og hvor du vil være. Bli en dobbeltenker.<br />
Ikke-deltakelse<br />
Grad av deltakelse<br />
Hva er egentlig denne kampanjen?<br />
Dette er en kampanje om å dobbeltenke! Om å trykke på pause<br />
når noen sier ”homo” når de vil slenge dritt, eller mener at jenter<br />
med sminke og kort skjørt ikke kan tas seriøst, eller hevder at alle som<br />
tror på <strong>All</strong>ah er terrorister. Trykk pause, dobbeltenk, og trykk på play igjen!<br />
Vi lever i et samfunn hvor mennesker lever utallige ulike former for liv. Ingen er helt<br />
like, og hvem vil nå egentlig være helt lik den hun eller han står ved siden av, og<br />
ikke ha noen personlige særtrekk? Hvorfor skal typen du er forelska i falle for deg<br />
og ikke bestevenninnen din, om du og venninnen din er helt like?<br />
I løpet av ett år har 40 ulike grupper, organisasjoner og fritidsklubber 100 blitt % Magenta<br />
del av<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> kampanjen ved å lage utrolig mange varierte prosjekter og<br />
aktiviteter. La dere inspirere til å enten å lage egne prosjekter med <strong>All</strong> <strong>Different</strong> –<br />
<strong>All</strong> <strong>Equal</strong> tematikk, eller til å inkludere fordommer, diskriminering og menneskerettigheter<br />
som tema i det dere gjør <strong>fra</strong> før!<br />
Kampanjen fokuserer på tre temaer:<br />
mangfold, deltakelse og menneskerettigheter.<br />
Du lurer kanskje på om menneskerettigheter er<br />
sentralt også der hvor du bor?<br />
Menneskerettigheter i Norge<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> har hatt som grunntanke at menneskerettigheter er noe hver<br />
enkelt person har et ansvar for, det er ikke noe som kun er viktig for ”de andre”.<br />
Det er i Norge at homofi le opplever trusler og blir slått ned på gaten<br />
Det er i Norge i dag at man gang på gang kritiseres i internasjonale<br />
forum for menneskerettighetsbrudd grunnet vår varetektspraksis<br />
Det er i Norge i dag at barn av asylsøkere og enslige mindreårige<br />
asylsøkere ikke har de samme rettighetene som andre barn<br />
Det er i Norge i dag at organisasjoner som OMOD og Afrikan Youth<br />
rapporterer om rasisme<br />
Det er i Norge i dag at handikappede ungdom ikke har samme<br />
rett og mulighet til å velge den utdannelsen de vil som andre ungdom har<br />
Det er utrolig viktig å være bevisste på den diskrimineringen og de menneskerettighetsbruddene<br />
som fi nner sted hver dag og hver time over hele verden. Ved å<br />
skape en forståelse for diskriminering og brudd på menneskerettigheter i Norge vil<br />
man forhåpentligvis også øke engasjementet for de menneskene i verden som<br />
opplever brudd på sine menneskerettigheter gang på gang.<br />
6 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> VELKOMMEN OMBORD 7
FORDOMSFULL, JEG?<br />
Test deg selv og finn ut om du<br />
er fordomsfull<br />
1. Mener du at trekkspill er harry?<br />
a) Nei - 0 p. b) Ja - 3 p.<br />
2. Synes du at saksofon er kult?<br />
a) Nei - 0 p. b) Ja - 2 p.<br />
3. Tenker du at nynorsk ungdom er skoleflinke og ikke<br />
drikker alkohol?<br />
a) Nei - 0 p. b) Ja - 3 p.<br />
4. Synes du at homofile er motebevisste?<br />
a) Nei - 0 p. b) Ja - 2 p.<br />
5. Tenker du at funksjonshemmede griser på toalettet?<br />
a) Nei, aldri - 0 p. b) Ja - 3 p.<br />
6. Er omskjæring av kvinner en muslimsk skikk?<br />
a) Ja - 3 p. b) Nei - 0 p.<br />
7. Tror du at etniske minoriteter ikke drar på fjelltur?<br />
a) Nei - 0 p. b) Ja - 3 p.<br />
8. Er alle rusmisbrukere kriminelle?<br />
a) Nei - 0 p. b) Ja - 3 p.<br />
9. Er alle svenskene dumme?<br />
a) Nei - 0 p. b) Ja - 3 p.<br />
10. De fleste AIDS-pasienter er homofile?<br />
a) Nei - 0 p. b) Ja - 5 p.<br />
11. <strong>All</strong>e utlendinger er glad i hvitløk?<br />
a) Ja - 3 p. b) Nei - 2 p.<br />
12. Ingen politikere holder det de lover?<br />
a) Ja - 3 p. b) Nei - 0 p.<br />
13. Utlendinger er mindre effektive på jobb?<br />
a) Enig - 3 p. b) Uenig - 0 p.<br />
14. Funksjonshemmede krever mye oppfølging av en arbeidsgiver?<br />
a) Enig - 3 p. b) Uenig - 0 p.<br />
15. <strong>All</strong>e taggere gjør hærverk?<br />
a) Ja - 3 p. b) Nei - 0 p.<br />
16. Hvor mange av naboene dine kan du navnet til?<br />
a) Ingen – 5p. b) mer enn to – 2p. c) Mer enn tre – 0 p.<br />
17. <strong>All</strong>e samer har rein?<br />
a) Ja - 3 p. b) Nei - 0 p.<br />
RESULTAT AV DINE SCORE:<br />
0-5: Dette er bra! Slike mennesker vil<br />
gamle Norge ha!<br />
6-10: Fare på ferde! Du må stille deg spørsmålet:<br />
er det DU eller FORDOMMENE DINE som skal få<br />
bestemme over livet ditt?<br />
11-20: Dette er mer enn alvorlig!<br />
Vi anbefaler at du daglig har på deg<br />
vedlagte button, for å frigjøre deg <strong>fra</strong><br />
dine fordommer!<br />
21: Ærlig talt: Du er<br />
så ute å kjøre at det<br />
bare er å pugge<br />
heftets innhold<br />
og se alle<br />
filmene!<br />
Kjære leser! Nå har du fått sjansen til å<br />
teste ut dine fordommer. Dette gjør vi ikke<br />
for å gnage på din samvittighet, men for<br />
å bevisstgjøre oss den skjulte urettferdigheten<br />
vi påfører oss selv og andre.<br />
Vi har ikke de fordommene vi har fordi vi er<br />
onde. I noen henseender vet vi ikke bedre<br />
eller er ikke i stand til å se det klare utsyn til<br />
vår omverden. Derfor er det viktig å komme<br />
seg ut av sine vaner, hverdag og verden,<br />
for å kunne se seg selv <strong>fra</strong> utsiden.<br />
8 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> FORDOMSFULL, JEG? 9<br />
God reise!
MANGFOLD<br />
“Skulle jeg<br />
generalisere<br />
litt, ville jeg si<br />
at jeg har noen<br />
tilhørigheter felles<br />
med alle<br />
mennesker, men<br />
at intet menneske<br />
i hele verden har<br />
del i alle mine<br />
tilhørigheter”<br />
Amin Maalouf,<br />
libanesisk-<strong>fra</strong>nsk<br />
forfatter<br />
Volum 1:3<br />
Det var en gang en mann som elsket trekkspill så høyt<br />
at han identifiserte seg selv med trekkspillet. Han viet<br />
hele livet sitt til å beskjeftige seg med trekkspill. Han<br />
samlet på ulike trekkspill og reiste på alle festivaler og<br />
konserter der trekkspillmusikk var et tema. Under hans<br />
reiser la han alltid merke til de samme menneskene<br />
på disse arrangementene. Miljøet var riktignok lite,<br />
men svært solid og alle var trofaste til trekkspillet.<br />
Siden de var så få og like, var de meget hjelpsomme<br />
mot hverandre. Mannen vår hadde lenge et godt<br />
øye til en av publikummerne, noe som var gjensidig.<br />
De giftet seg under en trekkspillfestival. Trekkspillet<br />
var hovedtema under vielsen, middagen og festen.<br />
Gjestene var følgelig de andre publikummere som livet<br />
opp bryllupsstemningen med ulike trekkspillinnslag.<br />
Vårt lykkelige par fikk to jenter og en gutt, som alle fikk<br />
trekkspill til dåpsgaven av deres stolte foreldre.<br />
Foreldrene priset seg lykkelig, da barna dannet en<br />
trekkspillgruppe som var meget flinke. Samtalene<br />
under høytidene dreide seg følgelig alltid og uten<br />
unntak om trekkspill. En dag fikk den eldste dattera<br />
hjelp av en fremmed gutt til å bære trekkspillet under<br />
en av hennes reiser. De ble forelsket. Hun inviterte<br />
ham til julemiddagen hos familien. Gutten ble godt<br />
overrasket, da familien ikke kjente til ham, til tross for<br />
at han var en meget respektert og kjent musiker.<br />
Samtalene rundt middagsbordet handlet selvfølgelig<br />
om trekkspill. Gutten ble ivrig og kastet seg ut i en<br />
diskusjon om tolkninger av ulike musikalske<br />
arrangementer. Han ville ikke avsløre sin identitet, for<br />
han likte å være anonym for en gangs skyld. Han var<br />
jo en kjent saksofonist, og han hadde ulike meninger<br />
enn resten av familien, når de diskuterte forskjellige<br />
arrangementer. Hele familien ble bleke og med åpen<br />
munn, da gutten gav seg til å ytre sine meninger om<br />
de ulike musikalske arrangementene. Det var det<br />
rene vanvidd. “Blasfemi!!”, skrek faren og ba gutten<br />
om å forlate huset. Hvordan kan det ha seg at noen<br />
har slike meninger? At det går an å tolke musikken på<br />
den måten han gjorde? Jenta beklaget overfor resten<br />
av familien at hun tok denne merkelige mannen med<br />
hjem. Og de fortsatte å snakke om trekkspillet.<br />
PROSJEKTER<br />
om<br />
mangfold<br />
Makulere fordommer<br />
Det er stor sjans for at jeg får HIV hvis jeg kysser<br />
noen <strong>fra</strong> Afrika, står det på en lapp. Gjennom <strong>All</strong><br />
<strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> har Changemaker oppfordret<br />
ungdom til å makulere slike fordommer under<br />
Involve Yourself turneen 2006!<br />
To uker i slutten av<br />
november reiste vi<br />
rundt og fikk ungdom<br />
på skoler til å<br />
makulere skadelige<br />
fordommer.<br />
Changemaker ønsket<br />
å fokusere på at den<br />
største fordommen<br />
av de alle er at det<br />
ikke nytter å ikke engasjere<br />
seg og det så<br />
ut til at ungdommene<br />
var enige med oss.<br />
Den fordommen som<br />
ble makulert flest<br />
ganger, var nemlig<br />
lappen hvor det sto:<br />
Det nytter ikke å<br />
engasjere seg for å<br />
forandre verden.<br />
”Fordommar mot nynorsk<br />
– før og no, no og før. Det går<br />
eigentleg ut på det same,”<br />
seier Margit Ims frå Norsk Målungdom.<br />
Organisasjonen laga temanummer av medlemsbladet<br />
sitt om fordommar. Dette var ein del av<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> kampanjen og<br />
medlemsbladet hadde ca 9000 lesare.<br />
10 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MANGFOLD 11
Amandusfestivalen<br />
Ungdommer på alle vidergående skoler i<br />
landet fi kk tilsendt en brosjyre som ga dem<br />
mulighet til å være med på Amandusfestivalens<br />
manuskonkurranse om fordommer.<br />
Eirik Sæther Stordahl (19) vant og fi kk laget<br />
fi lm av sitt manus, med tittelen Den andre rase.<br />
Produsent: Den norske fi lmskolen og<br />
Amandusfestivalen. Filmen ble vist både på<br />
Amandusfestivalen, som er Norges største<br />
fi lmfestival for ungdom, og på NRKs<br />
Amandus show.<br />
Se fi lmen på vedlagt DVD!<br />
Plakatkampanje<br />
Ung og Svart<br />
<br />
manuskonkurranse<br />
er jenter som går med hijab undertrykket?<br />
er det feil at en gutt forelsker seg i en av samme kjønn?<br />
er det synd på de som sitter i rullestol?<br />
er jenter i korte skjørt billige?<br />
Vi ønsker å informere om hverdagsrasismen i samfunnet. Dette vil vi gjøre gjennom<br />
små fi lmsnutter som har samme format som reklamefi lm, hvor payoff’en er<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>. Et eksempel kan være hvordan minioritetsungdom opplever<br />
det å ikke bli trodd når de blir utsatt for rasisme og hvordan de reagerer på det. Det<br />
er en norm i norge å tro at rasismen enten ikke eksisterer eller at den ikke er farlig.<br />
Utsagnet ”jeg mente det ikke sånn” blir ofte brukt for å legitimere at den er synlig,<br />
usynlig. Dette gjør det også mulig for mennsker å føle at det å ha fremmedfrykt<br />
ikke er det samme som å ha rasistiske holdninger. Vi ønsker å gjøre folk bevisst på<br />
deres holdninger og hvordan den påvirker samfunnet rundt.<br />
Fra Afrikan Youth sin søknad<br />
om støtte til å lage fi lmprosjektet<br />
”Ung og Svart”.<br />
Filmene som lages skal vises<br />
når Afrikan Youth reiser rundt<br />
til ulike skoler og grupper.<br />
12 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MANGFOLD 13<br />
<br />
www.alldifferent-allequal.no<br />
A l l D i f f e r e n t - A l l E q u a l<br />
Film 1: Abrahams barn Film 2: Den andre rasen Film 3: Draumen
Samisk satsning<br />
”Dag to fikk deltakerne prøve seg på<br />
en post-it lapp-øvelse. Der skulle de<br />
assosiere rundt ordene: Neger, dverg,<br />
sex, singel, lesbe, homse, parade,<br />
Sametinget og kjærlighet. Deretter<br />
skulle de gå i grupper å bli enig om<br />
ordne var negativt eller positivt ladet.<br />
Bakgrunnen for denne øvelsen var å<br />
kunne åpent snakke om hva en legger<br />
i de ulike ordene. Det å reflektere rundt<br />
negative og positive betydninger av<br />
ulike ord, og ikke minst måtte argumentere<br />
for sin forståelse, fremmer en<br />
spennende og interessant kommunikasjon.<br />
Det er også interessant å oppleve<br />
at noen ord kan man ikke bli enig om,<br />
og da må man kanskje la flertallet<br />
bestemme. Følelsen av å ikke få enerett<br />
på ordene er også en erfaring å ta med<br />
seg <strong>fra</strong> denne øvelsen.”<br />
NSR-Ungdomsutvalget, Skeiv Ungdom<br />
og Sametingets ungdomspolitiske utvalg<br />
arrangerte konferansen Iesjgeŋgalágásj-<br />
sæmmilágásj. Her ble temaene homofili<br />
i Sápmi og overgrep i Sápmi tatt opp.<br />
Begge temaene er såkalte ”tabu”saker<br />
som sjeldent blir tatt opp og diskutert i<br />
det samiske samfunnet, og ofte blir det<br />
nevnt med fordommer.<br />
”Selvbevisstheten får man styrket fordi man<br />
blant annet lærer seg å snakke med andre om<br />
det å være skeiv, og dermed kanskje lærer<br />
noe om seg selv i prosessen. Fordommer<br />
bekjemper man ved å spre informasjon om<br />
homofili til andre. Vi hadde også en personlig<br />
fordoms-workshop, der alle deltagerne satte<br />
seg ned i grupper og snakket om sin største<br />
fordom. Det var både gøy og lærerikt!”<br />
Stolt-konferanse med utdanning av 50 ungdommer som skal reise rundt med<br />
kursopplegg som del av kampanjen <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong><br />
Wonderland<br />
Håvard og Vegard er to helt vanlige gutter. De bor<br />
og jobber i Oslo, liker å henge med vennene sine,<br />
høre på musikk osv. Men de er annerledes på ett<br />
punkt; de er begge homofile. Dette er ikke en stor<br />
forskjell; de har bare andre preferanser når det<br />
kommer til kjærester. Men denne lille forskjellen<br />
er for mange en enorm forskjell.<br />
I forberedelsene til innspillingen av filmen<br />
”Wonderland” snakket vi med mange homofile<br />
som hadde opplevd diskriminering pga sin<br />
legning. Folk som hadde blitt slått ned på<br />
trikken bare fordi de hadde en regnbuepin på<br />
bag’n sin. Spørsmålet vi stilte oss i starten av<br />
denne prosessen kom stadig tilbake: hvorfor<br />
kan vi ikke bare akseptere at vi alle er forskjellige<br />
<strong>fra</strong> hverandre? Forskjellen på det å være heterofil og homofil er veldig liten, men<br />
mange oppfatter denne forskjellen som en grunnleggende forskjell som gjør<br />
homofile til mindre verdt. Det er her vi mener at tittelen på kampanjen sier litt om<br />
situasjonen; <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>.<br />
Erik Tøftestuen ved fjernsynsutdanningen på Høgskolen i Lillehammer<br />
Leir mot fordommer<br />
Den siste uka i juli inviterte Akershus<br />
Røde Kors Ungdom<br />
til sommerleir på<br />
Follo folkehøgskole.<br />
24 deltagere var med<br />
på leiren, 5 av dem<br />
var gjester <strong>fra</strong> Dobele<br />
Røde Kors i Latvia.<br />
Temaet for leiren var<br />
fordommer og vi fikk<br />
røsket opp i mange av<br />
våre egne holdninger<br />
gjennom Treningsleir<br />
mot vold og rasisme og<br />
ved hjelpe av fordomsprovokatøren<br />
<strong>fra</strong> <strong>All</strong><br />
<strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>.<br />
Deltakere <strong>fra</strong> Røde Kors Ungdom Akershus<br />
14 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MANGFOLD 15
Wild X<br />
”Ungdom i byen og<br />
på landet har mange<br />
fordommer om<br />
hverandre. Forskjellige<br />
grupper av minoritetsungdom<br />
har også fordommer<br />
mot hverandre,<br />
for eksempel kan<br />
man høre folk med<br />
minoritetsbakgrunn si<br />
ting som: ”Du ser ut<br />
som en asylsøker”.<br />
Vi vil at minoritetsungdom<br />
som har vokst<br />
opp i Norge skal møte unge asylsøkere, se deres behov og bli deres veivisere ut i<br />
samfunnet. Vi velger å bruke norsk natur og symbolske handlinger som å bestige<br />
den høyeste toppen i Norge for å vise at vi hører til her, at vi har en felles fremtid<br />
her.”<br />
Fra Wild X sin søknad til <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> kampanjen<br />
Samarbeid<br />
Barne- og Ungdomsrådet i Oslo (BURO), Vålerenga mot rasisme<br />
og Fargerik Fotball laget i juni 2007 Fotballturnering som del av<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> kampanjen. 600 personer spilte fotball,<br />
lånte menneskebøker og fikk se BUROs fotoutstilling om å være<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> i Oslo.<br />
Taggevegg<br />
Taggen er <strong>fra</strong> vinnerfilmen av Amandusfestivalen. Vinner: Eirik Sæther Stordahl.<br />
Kunstprosjektet<br />
”Kunstprosjektet ble introdusert ved tredje møte og møtt med til dels skepsis blant<br />
guttene og positiv tilbakemelding blant jentene.Typiske roller som vi tok en<br />
diskusjon på. Ved å ha et variert innhold får vi debattert ulike aspekter ved selve<br />
ideen bak mangfold. Betyr det at vi alle er ulike bare at det er en del som er kjønnsbetinget<br />
uansett?” uttaler Mina Adampour <strong>fra</strong> Forumgruppa hos Røde Kors Ungdom<br />
Oslo.<br />
Gruppen laget <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> aktivitet ved å skape en møteplass for<br />
ungdom som ikke var engasjert i organisasjonen <strong>fra</strong> før.<br />
Kick-off mot fordommer<br />
Røde Kors ungdoms kick-off helg for temaet fordommer. <strong>All</strong>e deltakerne innrømmet<br />
at de har fordommer de kan klare seg uten.<br />
”Hvordan kan man<br />
forvente at andre skal<br />
være tolerante og<br />
forståelsesfulle for det<br />
som er annerledes, hvis<br />
man ikke er bevist på<br />
sine egne fordommer?”<br />
som en av deltagerne<br />
sa det.<br />
16 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MANGFOLD 17
”Stykket som vi satte opp tok<br />
opp mange viktige temaer som<br />
homofili, narkotika, selvskading,<br />
sjalusi, utroskap. Stykket er ikke<br />
en moralpreken som forteller<br />
ungdommer, voksne og ellers de<br />
som måtte se dette, hvordan ting<br />
skal være.”<br />
Hovedrolleinnhaver i Homo Sapiens, en teatergruppe ved<br />
Bodø Ungdomsteater. De satt opp en teaterforestilling om<br />
homofili og fikk midler til å dra på en<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>-turne.<br />
Folk og sengevetere i Kardemommeby<br />
Kasper, Jesper og Jonatans fjerde bror er i det såkalte ”skapet”. Han kommer ut<br />
som homofil når de tre andre planlegger ”å røve et kvinnemenneske”.<br />
Eksempel på rollefigur når Norsk frilynt ungdomsforbund lager<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> revyen: ”Folk og sengevetere i Kardemommeby”.<br />
Nei til homofobi<br />
”I den videregående skolen er det<br />
mange unge som søker etter seg selv<br />
og sin identitet – Hvem er jeg? Hvordan<br />
skal jeg være? Hvorfor jeg? Muligheten<br />
til å få være seg selv der hvor du er,<br />
der du føler tilhørighet bør være en<br />
selvfølge! Vi mener alle mennesker<br />
fortjener respekt og aksept uansett<br />
seksuell orientering, etnisk bakgrunn,<br />
funksjonshemming, sosial status eller<br />
kjønn”.<br />
Fra brevet som gikk til kjendiser med<br />
spørsmål om de ønsket å være del av<br />
Innsikt og Landsforeningen for lesbisk<br />
og homofil frigjørings plakatkampanje<br />
ved å si: “Jeg støtter kampen for<br />
likeverd, derfor sier jeg nei til<br />
homofobi!”<br />
“Jeg støtter kampen<br />
for likeverd, derfor<br />
sier jeg nei til<br />
homofobi!”<br />
Over 5000 elever ved videregående<br />
skoler i Oslo og Akershus møtte på Innsikts turne. Bak turneen stod<br />
Landsforeningen for lesbisk og homofil frigjøring (LLH) Oslo og Akershus,<br />
Skeiv Ungdom og Elev og lærlingeforbundet.<br />
18 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MANGFOLD 19<br />
Foto: Karin Beate Nøsterud Foto: Venstre<br />
Trond Fausa Aurvåg, skuespiller Erna Solberg, partileder Høyre Erik Thorstvedt, fotballspiller<br />
Trine Skei Grande, nestleder Venstre<br />
Åslaug Marie Haga, partileder Senterpartiet Knut Nærum, komiker og forfatter<br />
Sandro Parmeggiani, generalsekretær Plan Norge Kristin Halvorsen, partileder SV<br />
Foto: Bjørn Sigurdsøn, Scanpix<br />
Foto: Alf Berg<br />
Foto: CF-Wesenberg/kolonihaven<br />
Foto: Siren Lauvdal<br />
Foto: Rune Kongsro<br />
Ingrid Norby, skuespiller<br />
Margaret Berger, artist<br />
Erlend Loe, forfatter<br />
en del av <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> kampanjen<br />
TRYKkplakat_INNSIKT.indd 1 19-06-07 11:11:10<br />
Sitater etter <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> helg med<br />
Cornerstone fritidsklubb på Eidsvoll<br />
“På søndagen er det seminar om fordommer og flere blir skikkelig provosert av de<br />
utsagnene som flere kommer med. Noen av gutta innrømmer at de egentlig mener<br />
at jenter skal fikse alt i huset – mens flere kanskje finner ut at det er mange<br />
fordommer rundt hva jenter kan og ikke kan gjøre. <strong>All</strong>e er ihverfall helt enige om<br />
at det alltid er ”de andre” som har fordommer – og ikke dem selv. Gruppene lager<br />
tilslutt en liste over alle ”andre” sine fordommer.”<br />
“Fordommer er først og fremst et problem for dem som har mange fordommer.<br />
Fordommene deres fører til at de setter begrensninger for seg selv i forhold til hvilke<br />
mennesker de kan bli kjent med og hva de kan få ut av livet gjennom å møte andre<br />
mennesker og oppleve mer av verden. -Hvis du er fordomsfull mister du en del av<br />
de mulighetene som ligger foran deg!”<br />
Foto: Yvette Jansen Foto: Joakim Krøvel Foto: Chris Johnsen
Jaheda Rasikh <strong>fra</strong><br />
New Meaning lager<br />
veggmaleri<br />
“Målet er at 10 jenter med interkulturell<br />
og etnisk norsk bakgrunn, skal jobbe<br />
sammen for å utvikle og designe en<br />
storskala veggmaleri med tema dialog.<br />
Vi vil fokusere på prosessen <strong>fra</strong>m mot<br />
produksjonen av veggmaleriet. Vi ser veggmaleri som et godt medium for å uttrykke<br />
en ide offentlig, utvikle kreativitet, lære samarbeid og selvrespekt og bringe folk med<br />
forskjellig bakgrunn sammen. Veggmaleriet har lang tradisjon i mange ikke-vestlige<br />
land og kan være en måte å inkludere etnisk norsk ungdom i en estetikk som ikke<br />
har så sterke røtter i Norge, og kanskje lettere vekke interessen hos de som<br />
allerede står i denne tradisjonen, men som ikke oppsøker den norske<br />
samtidskunstscenen.”<br />
Fra søknaden til New Meaning om støtte til forprosjekt<br />
Taggevegg<br />
Play fritidsklubb i Haugesund laget taggevegger med<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> tematikk<br />
Draumen<br />
Filmen vi har laga handlar om ei heilt spesiell dame: Ingrid Merethe Berget. Ho<br />
er 30 år og bor i Bergen, ho er amatørskodespelar og teaterelskar, CP-ramma og<br />
blind. Ingrid-Merethe var fødd tre månader for tidleg. Komplikasjonar under fødselen<br />
førte til at ho vart blind og fekk Cerebral Parese, ei hjerneskade som gav utslag i<br />
nedsett motorikk. Ingrid-Merethe vil ikkje sitte og ta imot støtte og hjelp, ho vil vere<br />
til nytte, ho vil vise at handikappa kan tilføre samfunnet noko, og ho vil spele teater.<br />
Derfor har ho søkt på Statens Teaterhøgskule.<br />
Tenk deg at du skal lage ein film. At du er på jakt etter ein kvinneleg skodespelar<br />
som skal spele perfekt husmor, mor og kone. Du har vore heldig og fått<br />
Kristoffer Joner til å ta rolla som ektemann. Du har lagt ut annonse på dei stadane<br />
der skodespelarar er innom. Men den rette for rolla dukkar ikkje opp. Så ringer ei<br />
dame. Ho er i akkurat rette alderen, har ei nydeleg stemme, erfaring frå teater, og<br />
ho verkar svært hyggjeleg. Du finn tonen med henne, og avtalar at de skal møtes.<br />
Så – like før de skal legge på – seier ho: ”Eg sit forresten i rullestol, og så er eg<br />
blind.” Det er DÅ du skal dobbeltenkje.<br />
Som regissør må eg innrømme at eg ikkje gjorde det. Eg stotra og stamma, og fekk<br />
sagt at eg trudde at det kunne bli vanskeleg, og at eg skulle ringje henne tilbake.<br />
Ho fekk ikkje rolla. Men eg kunne heller ikkje gløyme henne. Det heile resulterte i<br />
dokumentarfilmen Draumen, der vi følgjer Ingrid-Merethe i prosessen med å søkje<br />
på Statens Teaterhøgskule.<br />
Den delen av vårt prosjekt som ADAE har støtta, er ein turné til folkehøgskular og<br />
vidaregåande skular i Hordaland. På turneen tok vi med Ingrid-Merethe, filmen vi<br />
har laga, og ei brosjyre der det står om ADAE, om Ingrid-Merethe, og om<br />
diskriminering av handikappa. Så har vi besøkt skulane, vist dei filmen, prata med<br />
elevane, og stilt dei spørsmål.<br />
Filmen ”Draumen” ble vist på TV2 senhøsten 2007.<br />
Du kan se den på vedlagt DVD nå!<br />
20 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MANGFOLD 21<br />
<br />
www.alldifferent-allequal.no<br />
A l l D i f f e r e n t - A l l E q u a l<br />
Film 1: Abrahams barn Film 2: Den andre rasen Film 3: Draumen
Fotokonkurranse<br />
Fritidsklubben Huset i Sarpsborg<br />
laget <strong>All</strong> DIfferent – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong><br />
fotokonkurranse med<br />
”Rasisme, fordommer og<br />
diskriminering” som tema.<br />
Til venstre:<br />
1. plass: Tobias Nordli, 21 år<br />
Bildes tittel: Toleranse<br />
Tema: Fremmedfrykt<br />
Til høyre:<br />
2. plass: Sunniva Østhaug, 19 år<br />
Bildes tittel: Capitalism<br />
Tema: Fordommer<br />
Under:<br />
3. plass: Sebastian Nordli, 17 år<br />
Bildes tittel: Du ser det du vil se<br />
Tema: Rasisme<br />
22 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MANGFOLD 23
Skattejakt<br />
Mennesker er noe av det mest<br />
fascinerende jeg vet. Jeg kan sitte på<br />
en benk i timevis og få tiden til å gå kun<br />
ved å studere menneskene rundt meg.<br />
På trikken, på skolen, på jobb, i parken<br />
eller på matbutikken. Overalt er det<br />
skattekister av ulike individer som bare<br />
venter på å bli oppdaget. Jeg elsker å<br />
dra på skattejakt etter mennesker.<br />
Helt <strong>fra</strong> jeg var liten har jeg likt å<br />
forestille meg fremmede personers<br />
liv. Etter år med trening kommer det<br />
automatisk. Et blikk på et ukjent ansikt,<br />
og straks har hjernen min dannet seg<br />
et bilde av vedkommendes liv. Jeg kan<br />
forestille meg alt <strong>fra</strong> alder og sivilstatus<br />
til hva han eller hun liker å spise<br />
til frokost. Jeg tror det er en slags<br />
refleks hjernen min har innarbeidet og<br />
utviklet opp gjennom årene, og om det<br />
ikke alltid har vært ubevisst er det<br />
iallefall det per dags dato.<br />
I det siste har jeg kommet opp med en<br />
ny vri på disse frie tankevandringen<br />
som dukker opp til en hver tid. Jeg<br />
går nemlig bevisst inn for å forestille<br />
meg personene i flere ulike liv. Med en<br />
gang jeg har dannet meg et bilde av en<br />
fremmed, tvinger jeg meg selv til å viske<br />
ut dette inntrykket og starte <strong>fra</strong> scratch.<br />
Opprinnelig tenkte jeg at det kom til å<br />
bli vanskelig å forestille meg samme<br />
individ i forskjellige livssituasjoner, men<br />
dette fant jeg raskt ut at var et svært lite<br />
problem. Det er nesten skremmende<br />
hvor lite som er med på å danne et<br />
førsteinntrykk. For å demonstrere dette<br />
skal jeg nå gi dere et innblikk i mitt hode<br />
i det jeg sitter på bussholdeplassen og<br />
en ung mann går forbi.<br />
Det første som slår meg er at han ikke<br />
smiler. Det har nok skjedd noe trist,<br />
antakelig et dramatisk dødsfall i<br />
nærmeste familie. Jeg vil tippe det er<br />
hans gamle bestemor som har trukket<br />
pusten for siste gang, og den unge mannen<br />
kjenner skyldfølelsen for de siste<br />
årene uten altfor få besøk på gamlehjemmet<br />
gnage i magen. Hovedoppgaven<br />
i norsk er heller ikke noe som<br />
hjelper på humøret, og den er slitsom<br />
nok i seg selv om ikke pcen hadde<br />
bestemt seg for å krasje akkurat i dag.<br />
Noen ganger kan det virke som verden<br />
rundt ham går inn for å plage ham og<br />
gjøre livet mest mulig surt.<br />
Noe slikt noe tar meg omtrent like lang<br />
tid å finne opp som den unge mannen<br />
bruker på å gå de 50 meterne før han<br />
runder neste sving og forsvinner ut av<br />
syne. Men det er nå moroa begynner<br />
for alvor. Jeg lukker øynene og forestiller<br />
meg den samme unge mannen<br />
gå forbi bussholdeplassen en gang til.<br />
Den forrige historien er glemt, og jeg lar<br />
tankene få fri flyt.<br />
Håkon heter han. Han har akkurat tatt<br />
farvel med kjæresten og skal gå bort til<br />
kameraten for å få skyss til jobb. Håkon<br />
har nemlig akkurat begynt i ny jobb,<br />
derfor er han litt spent og nervøs. De ti<br />
ekstra minuttene foran speilet gjorde<br />
susen, den uformelle og samtidig<br />
seriøse morgenhilsenen han har øvd<br />
lenge på sitter som støpt. Han ser for<br />
seg selv spasere avslappet, men på en<br />
voksen måte, inn på det nye kontoret<br />
før han setter seg rolig ned ved den nye<br />
kontorpulten, henter seg en kopp kaffe<br />
og starter på dagens arbeid. Han må<br />
huske å droppe sukkerbiten i kaffen,<br />
selv om det egentlig ikke smaker noe<br />
godt uten. Image er alt, og han vil for<br />
all del ikke bli sett på som nykommeren<br />
som har sukker i kaffen.<br />
Poenget mitt med å la dere få en liten titt<br />
inn i mitt surrealistiske hode er å fortelle<br />
dere noe som jeg gjennom min lille, la<br />
oss kalle det lek, har lært. Det er utrolig<br />
hvor lite man baserer som grunnlag for<br />
førsteinntrykket av en person. Det kan<br />
være vel så mye ditt eget humør som<br />
avgjør om personen du sitter overfor på<br />
trikken er en koselig barnehageonkel<br />
eller en pedofil seriemorder. Min oppfordring<br />
er altså; Tenk deg godt om<br />
neste gang du kjenner fordommene<br />
komme krypende, for det er en mulighet<br />
for at nettopp den fremmede personen<br />
foran deg kan bli din nye bestevenn.<br />
En annen mulighet er at den fremmede<br />
forblir nettopp det han eller hun er i<br />
utgangspunktet, en fremmed. Men tenk<br />
så mye bedre verden ville blitt om vi<br />
alle bare kunne være litt mer åpne for<br />
hverandre og prøve å se forbi<br />
fordommene vi har opparbeidet! La<br />
tvilen komme den fremmede til gode,<br />
smil til bussjåføren eller kassadama på<br />
Rimi, si hei til noen du ikke kjenner. Gå<br />
ut i verden og keep an open mind!<br />
Julie Sand Fuglum<br />
Vinner av skrivekonkurransen om fordommer arrangert av Ung Mediemakt og<br />
Ungdom Mot Narkotika. I juryen satt Liv Skotheim <strong>fra</strong> SiD, Christine Øverli Eriksen,<br />
leder av ADAE og Linn Kongsli Lundervold, redaktør Mediemakt.no<br />
24 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MANGFOLD 25
DELTAKELSE<br />
Volum 2:3<br />
Saksofonisten vår ble så sjokkert over hendelsen hos<br />
trekkspillfamilien, at han stengte seg inne. Han orket ikke å<br />
spille lenger, og dermed avlyste han alle sine spillejobber.<br />
Han lot både håret og skjegget gro. Hendelsen satte<br />
ham så ute av spill, at han ikke orket å foreta seg noe som<br />
helst. Til tross for at så mange mennesker i hele verden<br />
elsket hans musikk, betydde det ingenting for ham. Og hele<br />
hans forvirring dreide seg om hvordan denne familien kunne<br />
fordømme ham slik de gjorde. Jo mer han tenkte på det,<br />
jo mer hatet han trekkspill. Det bemerkelsesverdige var at<br />
han alltid likte lyden av dette instrumentet, og i årenes løp<br />
hadde han samarbeidet en del med trekkspillere. Men nå<br />
overførte han hatet til familiens urettferdige situasjon og<br />
lot det gjelde for alle trekkspillere. Alt dette skjedde mens<br />
han lot skjegget gro under sin isolasjon. Telefonbatteriet<br />
var utladet for lenge siden, postkassa var blitt overfylt og<br />
avisene samlet seg til en meters stabel utenfor døra. Han<br />
nektet å foreta seg noe som helst og gravde seg ned i sine<br />
egne tanker. Til stadighet tenkte han på trekkspillfamilien.<br />
Jo mer han tenkte på hendelsen, jo større ble hans hat til<br />
dem spesielt og til trekkspillere generelt. Hele verden elsket<br />
hans musikk. Og det var jo lenge siden<br />
noen hadde hørt noe som<br />
helst <strong>fra</strong> ham. Avisene,<br />
rett utenfor døra hans,<br />
spekulerte over hans<br />
forsvinning og mange<br />
mennesker verden over<br />
var oppriktig bekymret.<br />
En sen kveld hørte han<br />
at det banket på døra.<br />
Han listet seg<br />
forsiktig mot døra<br />
og lyttet til hvem<br />
det kunne være.<br />
Det var så stille at<br />
man kunne høre to<br />
mennesker puste<br />
på hver sin side av<br />
døra. Den fremmede<br />
skjøv under<br />
døråpningen en<br />
side revet ut av en bok,<br />
skrevet av en fyr som heter Freire.<br />
Siden så slik ut:<br />
PROSJEKTER<br />
om<br />
deltakelse<br />
Ikke bare er vi morgendagens<br />
ledere, men også dagens borgere<br />
”Kjære ordfører og bystyrerepresentanter.<br />
I følge FNs barnekonvensjon har alle ungdommer rett til å<br />
uttale seg om saker som angår dem. Dette er viktig fordi<br />
ungdom, som alle andre borgere, blir berørt av de fleste<br />
beslutninger dere tar. Ikke bare tradisjonelle ungdomstiltak,<br />
men alt <strong>fra</strong> utbygging av friarealer, budsjettet og kollektivtransporten.<br />
Poenget er at ungdom også bør få være med<br />
på å bestemme saker som angår dem.<br />
Ungdom er en viktig brukergruppe av de offentlige tjenestene.<br />
Selv om vi ikke har stemmerett betyr det ikke at vi ikke har<br />
formeninger om hvordan samfunn vi vil leve i. Ikke bare er vi<br />
morgendagens ledere, men også dagens borgere.<br />
Vi kan hjelpe dere med å forstå ungdommenes hverdag og<br />
vise dere et bedre perspektiv på hva ungdommene ønsker og<br />
trenger.<br />
Vi har tatt med en gave som viser at barn og unge har<br />
meninger om byen de bor i. Vi stod på Nationaltheatret og<br />
oppfordret barn og unge til å skrive sine meninger på de tre<br />
tavlene, og i løpet av en drøy time var tavlene helt fulle.<br />
Wall of Expression er et samarbeid mellom Sentralt Ungdomsråd<br />
i Oslo og Europarådets kampanje <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>.<br />
Kampanjen fokuserer på menneskerettigheter, mangfold og<br />
ung deltakelse.”<br />
Utdrag <strong>fra</strong> appellen som ble holdt til Ordføreren<br />
og bystyrerepresentantene <strong>fra</strong> Sentralt Ungdomsråd i Oslo<br />
”Lokalt engasjement for en<br />
bedre verden!”<br />
Nord-Norge sosiale forum arrangerte konferanse og<br />
konsert for nærmere 150 ungdommer med budskapet:<br />
”Lokalt engasjement for en bedre verden!”<br />
26 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> DELTAKELSE 27
”Dersom vi skal kunne endre verden og gjøre noe<br />
med folks fordommer er det nettopp på lokalt plan<br />
det må skje noe. Vi ønsker at våre arrangementer<br />
skal fungere som en brobygger mellom<br />
kunnskapen deltakerne får på<br />
globaliseringskonferansen og lokal<br />
handling mot fordommer”<br />
Sitat <strong>fra</strong> Press, Natur og Ungdom, Ungdom mot EU, Noregs bygdeungdomslag og<br />
Spires søknad om <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> støtte til kulturarrangement og reise til<br />
Globaliseringskonferansen 2006<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> quiz<br />
”Noe som vi syntes var gøy og se denne kvelden var<br />
hvordan de forskjellige quizlagene utfylte<br />
hverandre. Ja det ble arrangert quiz! Geografispørsmål<br />
om alt <strong>fra</strong> Norge til Somalia til Afghanistan<br />
stod på agendaen og jeg tror vi med sikkerhet kan si<br />
at det var mange av oss som hadde slitt med disse<br />
spørsmålene hvis ikke vi hadde hatt representanter<br />
<strong>fra</strong> alle landene til stede!”<br />
HiA Røde Kors og Røde Kors Flyktningguiden arrangerte<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> kveld<br />
Ungdom og politikk?<br />
Ungdom møter ofte vanskeligheter når det er valg, og av den grunn lar de være å<br />
stemme fordi de rett og slett ikke har nok kunnskap om dagens politikk. Interessen<br />
for å delta politisk er liten blant ungdom, og for å øke interessen brukte vi underholdning<br />
som et ”lokkemiddel”. Vi håper at ideen om å nå ut til ungdom via underholdning<br />
gjør at ungdommen blir mer bevisst og klare over det valget de tar ved å<br />
ikke velge.<br />
Ungdomsgruppen i Internasjonal Helse og Sosial gruppe fikk støtte til ungdomsfokus<br />
på sitt arrangement før kommunevalget i 2007, sitatet er hentet <strong>fra</strong> rapporten<br />
etter at kvelden de organiserte var avsluttet<br />
Media har makt<br />
“Media har ofte en tendens til å gi ungdom en<br />
negativ merkelapp. Dagens ungdom blir fremstilt<br />
som ”glasurgenerasjonen” som har fått det meste<br />
servert på sølvfat. De er late, kriminelle og<br />
dophuer. Media overser også ofte ungdom som<br />
aktører i den offentlige debatten. Resultatet av<br />
medias dekning er at ungdom blir fremstilt på<br />
en skjev og til tider feilaktig måte, noe som er<br />
med på å skape debatter og holdninger uten<br />
rot i virkeligheten. Det er bare ungdom som<br />
opplever hvordan det er å være ung i dag.<br />
Med Mediemakt.no har vi bestemt oss for å<br />
gi ungdommen en sjanse til å motvirke den<br />
negative merkelappen i media. Ideen er å gi de unge<br />
<br />
<br />
muligheten til å ta makten i egne hender – mediemakten.”<br />
www.mediemakt.no<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
”Vi ville bringe sammen engasjert ungdom og<br />
diskutere og komme frem til samarbeidsformer<br />
på hvordan vi kunne gjøre det lettere for<br />
ungdom å lykkes i arbeidslivet“<br />
Kontaktutvalget mellom Innvandrere og Myndighetene (KIM), Innvandrerenes<br />
Landsorganisasjon, LO og Buskerud Innvandrerråd laget seminar der målet<br />
var å være skape en møteplass mellom ungdom med ulik etnisk bakgrunn.<br />
Vær med og bestem!<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Bare 25 prosent av unge under 30 år med innvandrerbakgrunn bruker sin stemmerett.<br />
Vi må oppfordre ungdom til å stemme, men enda viktigere er det at partiene<br />
løfter <strong>fra</strong>m saker som skaper engasjement. Hvis den politiske debatten ikke er<br />
relevant, vil man heller ikke engasjere seg. Gjennom prosjektet ønsker vi å<br />
oppfordre ungdom til å vise engasjement og gi dem en mulighet til å delta og selv<br />
påvirke eget liv og det samfunnet de lever i. Prosjektet vil gi ungdommene en<br />
anledning til å bli bedre kjent med de politiske ungdomsorganisasjonene og deres<br />
engasjement.<br />
Fra prosjektsøknaden til Norsk Tyrkisk Ungdomsforening. Organisasjonen fikk<br />
midler til å lage en spesialutgave av sitt medlemsblad om temaet.<br />
28 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> DELTAKELSE 29
MENNESKE-<br />
RETTIGHETER<br />
Artikkel 1<br />
<strong>All</strong>e mennesker er<br />
født frie og med<br />
samme menneskeverd<br />
og menneskerettigheter.<br />
De er<br />
utstyrt med fornuft og<br />
samvittighet og bør<br />
handle mot hverandre<br />
i brorskapets ånd.<br />
FNs Verdenserklæring<br />
om menneskerettighetene<br />
Volum 3:3<br />
Menneskets tilværelse kan ikke være taus, og den<br />
kan ikke næres av falske ord! Lød det <strong>fra</strong> brevet <strong>fra</strong><br />
den mystiske avsenderen. Har han narret seg selv<br />
hittil? Det var jo trekkspillfamilien som var slemme.<br />
Hvorfor skulle han få denne siden av en bok og<br />
ikke de? Slike spørsmål omstreifet hodet hans, men<br />
måten de ordene var skrevet på vekket noe som<br />
lå dypt i vår saksofonist. Overraskende nok tenkte<br />
han heller ikke på hvem som kunne ha sendt slike<br />
ord til ham. Det virket ikke viktig sammenlignet med<br />
ordenes kraft: ”Å eksistere som menneske er å gi<br />
verden navn, å forandre den.” Han tenkte at han<br />
ikke eksisterte i hans nye isolerte tilværelse. Det<br />
skulle han gjøre noe med. Han tok vekk skjegget<br />
og klipte håret. Han rettet sine skritt mot døren, og<br />
var på vei ut for å forandre verden. Det var ikke lett.<br />
For avisene muret ham inne. Han følte seg fanget<br />
av sine egne dumheter, men det var ikke for sent.<br />
Han ringte naboene og bad om hjelp. <strong>All</strong>e naboene<br />
samlet seg og hadde en dugnad utenfor hans dør.<br />
Han var fri. Mens han skyndte seg målbevisst lo han<br />
av den ufriheten han var fanget av.<br />
Trekkspillfamilien var samlet i stua og spilte på<br />
trekkspill. Det var en levende støy, som han kunne<br />
høre <strong>fra</strong> ytterdøren. Han tok <strong>fra</strong>m saksofonen og<br />
spilte med en innlevelse han aldri visste om, og i<br />
takt med dem. Trekkspillfamilien oppdaget det deres<br />
musikk alltid hadde manglet. Det var noe de ikke<br />
kunne sette ord på tidligere, men nå følte de det. De<br />
fortsatte å spille i takt med saksofonisten mens de<br />
gikk mot ytterdøren. Uten å snakke trakk de<br />
saksofonisten med seg tilbake til stua.<br />
Saksofonisten bøyde seg i ekstase under en<br />
blåsning, og her fikk han øye på en åpen bok som<br />
var slengt på bordet. Han klarte ikke å lese alt som<br />
stod der, men øynene hans ble festet til følgende<br />
setning: ”Mennesket formes ikke med taushet, men<br />
med ord, med arbeid, med handling/refleksjon”. Man<br />
kunne skimte et smil rundt munnviken hans, der han<br />
spilte med trekkspillfamilien.<br />
PROSJEKTER<br />
om<br />
menneskerettigheter<br />
Si JA til kjærligheten<br />
Si JA til menneskerettighetene<br />
Si JA til en felles ekteskapslov<br />
HUMAN RIGHTS<br />
KNOW THEM<br />
DEMAND THEM<br />
DEFEND THEM<br />
Som en del av<br />
kampanjen <strong>All</strong> <strong>Different</strong><br />
– <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> fikk en gjeng<br />
engasjerte ungdommer<br />
midler til å lage nettsiden<br />
“Si JA”. Her fikk de over<br />
23 000 underskrifter<br />
som ble overlevert ivrige<br />
stortingspolitikere under<br />
Brudeferden i september.<br />
Dette er logoen på t-skjortene som Unge Venstre brukte i<br />
kampanjen.<br />
Rabab <strong>fra</strong> Vest-Sahara var på menneskerettighetsturne sommerene<br />
2007. Hos Unge Venstre, AUF, Senterungdommen, SU og<br />
PRESS engasjerte hun<br />
ungdommer i Norge til<br />
å bry seg om<br />
menneskerettighetsbrudd<br />
i Vest-Sahara.<br />
30 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MENNESKERETTIGHETER 31
Hva er en lykkejeger?<br />
Kampanjen har gitt opphav til mange<br />
gode diskusjoner. For hva er egentlig<br />
en lykkejeger? Og er man egentlig en<br />
lykkejeger når man legger ut på havet i<br />
en åpen trebåt? Handler dette om lykke<br />
eller om overlevelse? Hvorfor må vi ha<br />
grensekontroll? Og skal slik grensekontroll<br />
kunne ha som konsekvens at liv<br />
går tapt? Hvordan kan man ivareta menneskerettigheter og behandle det enkelte<br />
menneske med respekt uavhengig av den flyktningepolitikk som til enhver tid råder?<br />
Kampanjen har ikke hatt som hensikt å gi noe entydig politisk løsning på disse<br />
spørsmålene, men vi tror at ved å fortelle individenes historie har klart å sette<br />
«menneskestrømmen» til Europa inn i en sammenheng som bidrar til å bekjempe<br />
fordommer og forutinntatt holdninger.<br />
Fra SOS-rasismes rapport <strong>fra</strong> deres turne og diskusjonsgrupper<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> ved Europas grenser?<br />
SiSTOPP.NO<br />
En underskriftkampanje for menneskerettigheter og human narkotikapolitikk<br />
Jakten på Sylvia<br />
Gjennom tidene har folk med funksjonshemninger<br />
blitt utsatt for en rekke<br />
diskriminerende holdninger. Dette har<br />
også Mari Storstein fått oppleve.<br />
Mari er født med muskelsykdommen<br />
Spinal Muskelatrofi og sitter i rullestol.<br />
Det finnes kvinner, menn, og handicappede!<br />
Av og til får en følelse av å bli<br />
klassifisert som intetkjønn. Nettopp dette opplever Mari gjennom et offentlig<br />
registreringsverktøy, kalt IPLOS. Mange mener systemet er sterkt krenkende, og<br />
bryter med menneskerettighetene. Noen av spørsmålene de funksjonshemmede<br />
må svare på er:<br />
• Planlegger du og utfører du tømming av tarm, blære og intimhygiene ved<br />
menstruasjon?<br />
• Velger du klær i overensstemmelse med klimatiske og sosiale forhold?<br />
• Har du ukritisk væremåte overfor deg selv og andre?<br />
• Vasker du, tørker du og steller du hele kroppen?<br />
• Tar du på og av deg klær og fottøy i rekkefølge?<br />
• Tørker du deg nedentil og vasker du hender?<br />
• Handler du i overensstemmelse med sosiale regler og sedvaner?<br />
Der du blir rangert <strong>fra</strong> 1 – 5<br />
Dokumentarfilmen handler om søskenparet Mari og Aksel Storstein som forsøker<br />
å få statsråd Sylvia Brustad til å stanse IPLOS registreringen. Vi får blant annet se<br />
statsrådene Jonas Gar Støre og Kristin Halvorsen bli stilt de samme spørsmålene<br />
som funksjonshemmede må svare på.<br />
Filmen ble vist i sin helhet på TV2 26. februar i 2007 og hadde over 300 000 seere!<br />
På dokumentarfilmfestivalen i Volda vant Mari og hennes Bror Aksel Storstein pris<br />
for beste studentproduksjon.<br />
Født på rett sted til rett tid<br />
“Født på rett sted til rett tid. Ja, verden er et vakkert sted – for noen.<br />
For noen er det helvete på jord”<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> ga 3000 konfirmanter som har deltatt på Camp Refugees<br />
rollespill muligheter for hvordan man kan arbeide for menneskerettigheter når man<br />
kommer hjem<br />
32 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MENNESKERETTIGHETER 33
X-plosiv<br />
Faksimale <strong>fra</strong> www.explosiv.no<br />
Muslimsk studentersamfunn<br />
Muslimsk studentersamfunn arrangerte debatten<br />
Muslimer, Norges sikkerhet og overvåkning som<br />
del av <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> kampanjen.<br />
Massiv mediedekning og en PST-sjef som for første<br />
gang uttalte seg om hvor mange mennesker som er<br />
under overvåkning i Norge var et av resultatene.<br />
Abrahams barn<br />
Filmen Abrahams barn faller godt under<br />
kampanjen <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> fordi<br />
den omhandler jødeforfølgelsen og<br />
antisemittismen og 2. verdenskrig. Selv<br />
blant ikke-nazister levde denne nedtrykkelsen<br />
og intoleransen ovenfor jøder<br />
blant mange mennesker i Europa.<br />
Oskar Knutsen Dahlsbakken <strong>fra</strong> filmprosjektet<br />
Ulik= som fikk midler til å reise<br />
på <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> skoleturne<br />
med sin film. På skoleturneen satte man<br />
også i gang diskusjoner med elevene.<br />
Du kan nå se filmen på DVD vedlagt i<br />
heftet. På side 45 får du<br />
forslag til påstander som<br />
kan diskuteres i<br />
etterkant av filmen.<br />
<br />
United 07 – Beyond Borders<br />
Sommerleiren ”United 07 – Beyond Borders” var startskuddet for en større<br />
kampanje Europeisk Ungdom kjører høsten 07, som handler om menneskerettigheter<br />
i forbindelse med europeisk flyktning- og asylpolitikk. Tema for sommerleieren var<br />
å se forbi grenser og fordommer både på et personlig og på et mellomstatlig nivå. Vi<br />
ville fokusere på hvordan man skal<br />
takle de negative effektene av at<br />
grenser fjernes i Europa, eksempelvis<br />
problematikk rundt trafficking,<br />
sosial dumping, økte fordommer<br />
som følge av mer arbeidsinnvandring,<br />
osv, og vi ønsket å<br />
snakke om den stadig økende<br />
graden av fremmedfrykt og rasisme<br />
i dagens Europa.<br />
Siri Holland,<br />
koordinator for<br />
United-prosjektet<br />
34 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> MENNESKERETTIGHETER 35<br />
www.alldifferent-allequal.no<br />
A l l D i f f e r e n t - A l l E q u a l<br />
Film 1: Abrahams barn Film 2: Den andre rasen Film 3: Draumen
KAMPANJEN<br />
HER PÅ BERGET<br />
“Tilbakemeldingen <strong>fra</strong> deltakerne<br />
var veldig bra. De var egentlig<br />
veldig skeptiske i utgangspunktet<br />
og mente dette var et kjedelig og<br />
unødvendig tema. De hadde jo en<br />
funksjonshemming selv, sa de<br />
– da var det jo andre som hadde<br />
behov for å teste ut fordommene<br />
sine mer enn akkurat dem. Men<br />
i etterkant var det flere som var<br />
blitt mye mer klar over at de selv<br />
hadde ganske mange<br />
fordommer.”<br />
Ansatt i organisasjon for ungdom<br />
med funksjonshemninger i sin<br />
evaluering etter besøk <strong>fra</strong><br />
fordomsprovokatørene<br />
Fordomsprovokatører<br />
Hva er en fordomsprovokatør?<br />
<strong>All</strong>e kan være en fordomsprovokatør! Det handler<br />
om å være en person som får andre til å tenke<br />
igjennom sine egne fordommer og stereotyper<br />
– presse Pause – Play og dobbeltenke.<br />
I <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> kampanjen har det vært<br />
mange fordomsprovoktører som har gjort en<br />
utrolig viktig jobb. Nå er det opp til alle som har<br />
møtt på kampanjen – som leser dette og har<br />
lyst til å engasjere seg – nå er det opp til dere å<br />
skape enda flere provokatører og enda flere som<br />
trykker pause!<br />
Hvor har fordomsprovokatørene vært?<br />
Ett år, engasjerte fordomsprovokatører, nærmere<br />
100 ulike arenaer og grupper og nærmere 3000<br />
er fasiten på <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> workshopene<br />
som ble holdt over hele Norge. Ungdom <strong>fra</strong> <strong>All</strong><br />
<strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> har møtt andre engasjerte<br />
ungdom <strong>fra</strong> hele landet, <strong>fra</strong> Kirkenes i nord til<br />
Arendal i sør.<br />
Ungdomspolitikere på AUFs sommerleir<br />
bryner fordommer med fordomsprovokatør<br />
Hedda Bryn Langemyr<br />
Fordommer kan lede til diskriminering som<br />
igjen kan lede til menneskerettighetsbrudd.<br />
Ved å stoppe opp og tenke igjennom egne<br />
fordommer kan vi alle gjøre en innsats i<br />
arbeidet mot diskriminering og for<br />
”Vanskelige spørsmål å si hva<br />
jeg har lært. Hva kan jeg lære<br />
av dette? Har jeg dømt folk etter<br />
hva og ikke hvem de er? Rart.”<br />
Sommerleirdeltaker<br />
Engasjerte dommere hos<br />
New Page under<br />
det skjulte teateret<br />
sommeren 2006<br />
menneskerettigheter<br />
Christine Øverli Eriksen,<br />
leder av <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong><br />
Fordomsprovokatørbesøk<br />
hos Blindeforbundets<br />
ungdom sommeren 2006<br />
36 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> KAMPANJEN HER PÅ BERGET 37
Helger med <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong><br />
Under ungdomsuka i Oslo i 2006 var det samlet ungdommer <strong>fra</strong> hele Norge som<br />
deltok på kursing i alt <strong>fra</strong> menneskerettighetsmanualen Compass til hvordan skrive<br />
det beste manuset med fordommer og diskriminering som tema. Dette er et<br />
eksempel på hvordan man kan gjøre tema som rasisme, homofobi eller<br />
diskriminering til en del av de tingene man liker å gjøre til vanlig – som å lage film!<br />
På Sande og Frogner var det regionale samlinger for ungdommer som ville være en<br />
del av kampanjen <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>. Her ble man provosert, man danset og<br />
man diskuterte – alt som en del av kampanjen.<br />
Helgeseminar i Sande<br />
kommune. Over 100 ungdommer<br />
<strong>fra</strong> hele regionen<br />
deltok på seminaret, hvor en<br />
av øvelsene handlet om å ta<br />
et aktivt valg til egne<br />
fordommer<br />
”Det var veldig bra, særlig for meg som<br />
kom til Norge alene som et barn og har<br />
lite kunnskap om det men har opplevd<br />
krigen. Så det var veldig interessant og<br />
lærerik for meg på seminaret.”<br />
Deltaker under ungdomsuka 2006<br />
Underholdning på<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong><br />
helgeseminar på Frogner<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> samlet<br />
ungdommer <strong>fra</strong> hele Norge til<br />
å delta under ungdomsuka<br />
2006. Her utdannet man 50<br />
fordomsprovokatører til å<br />
spre pause-play begrepet i<br />
sine egne lokalmiljø.<br />
Eksempler på skjult teater/usynlig teater<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> ønsker at DU skal si i <strong>fra</strong> og konfrontere de rundt deg, når<br />
de kommer med fordommer eller stereotyper du ikke er enig i! Skjult teater er en<br />
deltakende metode som vi i kampanjen har brukt og er svært fornøyd med! Les<br />
kapittelet Bli en dobbeltenker, for å se hvordan du/dere selv kan gjøre dette.<br />
”Ble minnet på fordommer som jeg er fullstendig klar over at jeg har.”<br />
”Har funnet ut at navnet på kampanjen faktisk er sant. Det er noe i det.”<br />
”Fikk meg til å lure på hvor fordomsfull jeg egentlig er..”<br />
Konfrontasjon av fordommer<br />
Under frokosten på Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoners landsmøte i<br />
2006 utspilte følgende seg: “Skuespillere” <strong>fra</strong> <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> hadde fått i oppgave å<br />
konfrontere menneskene rundt seg med fordommer. En satte seg ned ved frokostbordet og sa:<br />
“Jeg er egentlig ikke imot homofile, så lenge de ikke er i nærheten av meg” for å se hvor langt<br />
han kunne ta slike standpunkter, før noen avbrøt ham. Under røykepausen begynte en annen å<br />
kritisere jenter: “Det er så typisk jenter å ikke ha egne meninger, de bare gjentar det gutter har<br />
sagt før”. Oppgaven var å se hvor mange fordommer de kunne ramse opp før noen sa noe, om<br />
de i det hele tatt sa i <strong>fra</strong>. Siden vi gjorde dette blant folk vi kjente, var det viktig å forklare<br />
etterpå at dette var et lite skjult teater og at dette ikke var ekte fordommer.<br />
Diskrimineringstesten<br />
Kampanjen besøkte sommeren 2006 tjue ulike arenaer hvor ungdom deltok i et skjult teater,<br />
kalt Diskrimineringstesten. Ungdommene ble informert om at det var utviklet en test som kunne<br />
avgjøre hvor diskriminerende man var som person, og med det gi hver enkelt person hjelp til å<br />
finne ut hvorfor han/hun diskriminerte, og hvordan man kunne diskriminere mindre.<br />
Det deltakerne ikke visste var at dette var løgn, og at de var med på et skjult teater.<br />
<strong>All</strong>e som var med ble fortalt at det viktigste forskerne hadde funnet ut var at<br />
diskriminering hang sammen med om man var en god eller dårlig kjæreste. Superkjærester<br />
lytter til andre, de bryr seg, tenker på hvordan andre har det og er veldig lite diskriminerende. På<br />
den andre enden av skalaen har du den single, som er mest opptatt av seg selv, ikke tenker på<br />
hvordan andre føler det og er veldig dårlig på å lytte. Dette er selvsagt også løgn.<br />
Hvordan er det i virkeligheten når det ikke tar mer enn en time å skape fullstendig falske fordommer,<br />
og så bedømme andre mennesker etter disse?<br />
”Hadde håpet det var litt sant siden jeg var superkjæreste.”<br />
”Skulle ønske det faktisk var noe fasit greier på ”hvordan ikke være singel”! Men det er ikke så<br />
dumt å være singel heller.”<br />
Uttalelser <strong>fra</strong> sommerleirdeltakere etter å ha vært med på skjult teater<br />
hvor de ble gruppert etter ”falske egenskaper” som singel eller superkjæreste<br />
38 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> KAMPANJEN HER PÅ BERGET 39
Menneskebibliotek<br />
Hva er et menneskebibliotek?<br />
Menneskebibliotek er som et ordinært<br />
bibliotek hvor man låner en bok. Forskjellen<br />
er at her er boken et menneske.<br />
Kampanjekomiteene i alle de nordiske<br />
og baltiske landene har i fellesskap fått<br />
midler <strong>fra</strong> Nordisk barne- og ungdomskomité<br />
under Nordisk Ministerråd til<br />
å lage menneskebibliotek i landenes<br />
respektive parlament.<br />
Hva kan du lese i menneskebøkene?<br />
Noe av det du kan få svar på i et<br />
menneskebibliotek er: Hva tenker en<br />
tagger? Kan man være for likestilling og<br />
samtidig gå med hijab? Hvordan er det<br />
å få hjelp av barnevernet? Hvordan er<br />
det å være transkjønnet?<br />
Forbipasserende<br />
skoleklasse leser<br />
menneskebok med<br />
hijab<br />
<br />
- Man kan se det på dem<br />
- En er ”mannen” og en er dama<br />
forholdet<br />
- Er feminister og blir sinte hvis<br />
menn holder opp døra<br />
Hijab jente<br />
- Er undertrykte og må gifte seg<br />
med den foreldrene bestemmer<br />
- Er stille og holder seg i bakgrunnen<br />
- Bryr seg ikke om samfunnet,<br />
men tenker mest på seg og sin<br />
familie<br />
Menneskebibliotek på Vidda<br />
Politikere påvirker daglig<br />
ungdommers liv, men hvor<br />
godt kjenner de egentlig oss<br />
ungdommer?<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong><br />
kampanjen holdt<br />
menneskebibliotek på<br />
Stortinget våren 2007.<br />
Nærmere 20 stortingsrepresentanter<br />
tok<br />
utfordringen og lånte seg<br />
en menneskebok.<br />
Media gir ikke akkurat Stortingsrepresentant<br />
Inga Marte Thorkildsen og<br />
”hiv-smittet” menneskebok tid til en<br />
rolig og personlig lesestund<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> menneskebiblioteket<br />
var på festivalturne sommeren<br />
2007. Over 600 personer har lånt seg en<br />
levende bok i <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>s<br />
menneskebibliotek i løpet av sommeren.<br />
Vi har vært på Quart-festivalen på Sørlandet,<br />
Riddu Riddu i Nord – Norge, Månefestivalen på Østlandet og<br />
Lost Weekend på Vestlandet. Rundt 25.000 personer har besøkt<br />
festivalene med menneskebibliotek, og har dermed sett kampanjelogoen til<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>.<br />
”Mange lesere i menneskebiblioteket ble hekta på levende bøker, og flere gav seg<br />
ikke før de hadde brukt et par timer på å låne hele bokutvalget. Kaja på tolv år lånte<br />
seg en asylsøker, en lesbisk, en homofil og en anarkist på Quart.”<br />
Faksimile <strong>fra</strong><br />
SPIRIT<br />
Ung mediemakt<br />
40 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> KAMPANJEN HER PÅ BERGET 41
KAMPANJEN<br />
UT PÅ INTERRAIL<br />
Europarådet gjennomførte i 1995<br />
en felles europeisk<br />
kampanje med navnet ”<strong>All</strong> <strong>Different</strong><br />
– <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>”. Under Europarådets<br />
statsoverhodemøte i<br />
Polen i mai 2005 ble det bestemt<br />
at en ny kampanje med samme<br />
navn skal gjennomføres i 2006<br />
og 2007 i alle 46 medlemsland.<br />
Begge kampanjene har likeverd<br />
og menneskerettigheter som<br />
tema, men den nye kampanjen<br />
har i tillegg et sterkt fokus på<br />
deltakelse og mangfold. I Norge<br />
valgte man å fokusere på<br />
hvordan fordommer kan lede til<br />
diskriminering som igjen kan<br />
lede til menneskerettighetsbrudd.<br />
Eksempler på hva som har skjedd i Europa<br />
Norsk deltaker på talerstolen i St.Petersburg<br />
Den norske kampanjen har vært representert på nesten alle internasjonale<br />
arrangement i regi av kampanjen. En av de norske deltakerne gjorde et sterkt<br />
inntrykk da hun gikk på talerstolen under en Europarådskonferanse i St.Petersburg<br />
og stilte ministeren på talerstolen spørsmål om menneskerettigheter for homofi le i<br />
Russland.<br />
Mangfoldsmarsj møter voldelig angrep<br />
Juli 2007 samlet <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> ungdom <strong>fra</strong> hele Europa for å feire<br />
mangfold, menneskerettigheter og deltakelse.<br />
Avmarsj for toget med stylter, sjonglering og trommer var <strong>fra</strong> torget sentralt i Novi<br />
Sad-by i Serbia og skapte stor oppmerksomhet, barn og voksne koste seg som<br />
tilskuere og det var god stemning. Helt frem til marsjen ble angrepet av høyreekstreme<br />
som kom løpende ut av en park og ropte anti-homofi le slagord, sparket<br />
med stor kraft og slo ned deltakerne i marsjen. Det viste seg i ettertid at gruppen<br />
som angrep kampanjen har hatt en forståelse av at dette var en gay pride. På en<br />
høyreekstrem nettside kunne man lese om hvordan gruppen mobiliserte for å få<br />
enda fl ere til å angripe marsjen også neste dag. En episode som viser at vi må<br />
fortsette arbeidet vårt!<br />
42 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> KAMPANJEN UT PÅ INTERRAIL 43
VEIEN VIDERE<br />
Beskjed til alle trainere:<br />
Bestill undervisningsmanual <strong>fra</strong><br />
Norges Fredslag!<br />
Norges Fredslag har laget en undervisningsmanual for trainere<br />
som ønsker å jobbe med temaene menneskerettigheter, mangfold<br />
og ung deltakelse. De har samlet de beste øvelsene på ett<br />
sted og presenterer dem på en enkel måte slik at de er lette å ta i<br />
bruk. Du får også en teoretisk introduksjon til hvert tema. Norges<br />
Fredslag fortsetter med å sende ut fordomsprovokatører. Manualen<br />
eller fordomsprovokatører kan bestilles hos Norges Fredslag<br />
ved å skrive en mail til: post@fredslaget.no. Les mer om Norges<br />
Fredslag på www.fredslaget.no.<br />
Menneskebiblioteket<br />
Norsk Folkehjelp fortsetter sitt arbeid med menneskebiblioteket.<br />
Ta kontakt med Norsk Folkehjelp for å lære mer eller engasjere<br />
deg i Menneskebibliotekkonspetet. Se: http://www.norskfolkehjelp.no/www/Norsk/I_Norge/Antirasisme/Menneskebiblioteket/<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> i skolen<br />
Temaene menneskerettigheter, mangfold og deltakelse er også<br />
viktig å ta opp på skolen. <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> oppfordrer<br />
alle lærere til å lese heftet og bruke filmene i undervisningen.<br />
I Læreplanverket for Kunnskapsløftet er en av målsetningene<br />
å medvirke til forståelse av og oppslutning om grunnleggende<br />
menneskerettigheter, demokratiske verdier og likestilling og til<br />
aktivt medborgerskap og demokratisk deltakelse. Skolen skal<br />
gjøre individet oppmerksom på hvordan det sosiale fellesskapet<br />
påvirker holdninger, kunnskaper og handlinger, og hvordan hver<br />
enkelt kan påvirke fellesskapet og sin egen livssituasjon.<br />
Menneskerettigheter inngår i pensum i samfunnsfag og historie i<br />
den videregående skolen.<br />
Det er ofte fint å bruke film som virkemiddel i undervisningen. På<br />
neste side finner du konkete forslag til hvordan dere kan jobbe<br />
med de tre filmene.<br />
Filmene får deg til å dobbeltenke<br />
Filmene bygger på temane til kampanjen. Vi oppfordrer dere til å diskutere temaene<br />
i etterkant av filmene! Her kommer noen forslag som dere kan ta utgangspunkt i.<br />
Abrahams barn<br />
Laget av: Vegard Bergli og Espen Glomsvoll<br />
Produsenter: Henrik Dahlsbakken og Oskar Dahlsbakken<br />
Diskuter følgende påstander:<br />
Måten jødene ble behandlet på av nazistene under 2. verdenskrig kan<br />
sammenlignes med hvordan Israel forholder seg til palestinerne i dag.<br />
Menneskerettighetene er utdaterte og bærer preg av en vestlig tankegang,<br />
uten hensyn til at det er store forskjeller mellom ulike kulturer.<br />
FNs menneskerettigheter har ført til mer toleranse, rettferdighet og<br />
religionsfrihet, og mindre etnosentrisme, fremmedfrykt og rasisme.<br />
Den andre rasen<br />
Laget av: Eirik Sæter Stordahl<br />
Produsenter: Den norske filmskolen og Amandusfestivalen<br />
Hva handler filmen om?<br />
Hvilke følelser sitter du igjen med etter å ha sett filmen?<br />
Når oppfattet du hva personene egentlig snakket om?<br />
Tror du at de ville forstått hverandre hvis de hadde hatt en samtale?<br />
Draumen<br />
Laget av: Ida Kleppe og Marianne Sleire<br />
Produsent: Corax Videoproduksjon AS<br />
Du sitter i juryen som skal ta opp de åtte studentene til skuespillerlinja.<br />
Bør Ingrid-Merethe komme inn? Om Ingrid-Merethe er blant de åtte med størst<br />
skuespillertalent, burde hun da ha kommet inn?<br />
Hva er diskriminering?<br />
Hvordan kan likebehandling være diskriminering?<br />
Skal funksjonshemmede få akkurat den utdanningen de vil, uavhengig av hva de<br />
kan gjøre fysisk?<br />
Hvilke positive følger kunne det fått om hun hadde kommet inn på skolen?<br />
Ser du på Ingrid-Merethe som likeverdig med deg selv?<br />
Ser du annerledes på mennesker med Cerebral Parese etter at du har sett filmen?<br />
44 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> VEIEN VIDERE 45<br />
<br />
www.alldifferent-allequal.no<br />
A l l D i f f e r e n t - A l l E q u a l<br />
Film 1: Abrahams barn Film 2: Den andre rasen Film 3: Draumen
BLI EN<br />
DOBBELTENKER<br />
”Småforvirra for å si det mildt.<br />
Men gøy var det. Hva pokker skjer nå?”<br />
Sommerleirdeltaker<br />
Vi har vært på langreise med <strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong><br />
<strong>Equal</strong>, og i dette heftet har du blitt bedre kjent<br />
med alle prosjektene som har blitt gjennomført<br />
det siste året. Nå er det opp til deg å<br />
bestemme hvor reisen skal gå! Du kan f.eks<br />
gjøre øvelsen ”stem med føttene dine” eller<br />
gjennomføre et skjult teater. Oppskriftene til<br />
hvordan finner du på side 47 og 48.<br />
Vær kreativ, tenk over dine handlinger, lytt på<br />
hva de andre sier og still spørsmål til det som<br />
kan såre. Ergo..<br />
pause – play<br />
Noen forteller en vits som handler<br />
om homser. Sier du i<strong>fra</strong>?<br />
Bussen til skolen er altfor dyr.<br />
Hva kan du gjøre?<br />
Du sitter i et styremøte og dere<br />
planlegger en hyttetur. Inkluderer<br />
dette alle?<br />
Elevrådet ditt vil ha billigere<br />
mat i kantina, men ingenting<br />
skjer. Hvordan bli hørt?<br />
Du synes seksualundervisningen<br />
på skolen er altfor dårlig og gammeldags.<br />
Kan du gjøre den bedre?<br />
Stem med føttene dine!<br />
Denne metoden har vi brukt mye i kampanjen og den har fungert veldig fint både i<br />
små og store settinger. Formålet vil være å få i gang diskusjoner omkring<br />
fordommer og politisk korrekthet, og med det kanskje innse egne fordommer.<br />
”Lett å få alle til å ”tro” på fordommene dine. Folk i gruppa blir lett ”fiendlige” mot<br />
hverandre. Fordommer spres lett!” Sommerleirdeltaker<br />
1) Man sier at den ene siden av rommet er “enig” og den andre er “uenig”.<br />
2) Deretter kommer fasilitatoren med en setning eller standpunkt - så må deltakerne<br />
flytte seg til den siden de er mest enige i. Det er ikke lov å stå stille. Deretter ber<br />
man enkeltpersoner uttale seg om hva de synes, og så styrer man diskusjonen<br />
mellom de ulike sidene.<br />
3) Begynn gjerne med et lett forståelig spørsmål slik at deltakerne forstår hva de<br />
skal gjøre. For eksempel: “Jenter er flinkere til å passe barn enn det gutter er”.<br />
4) Husk at det er viktig å tilpasse spørsmålene til hvem man snakker med. Kanskje<br />
er fordommene forskjellige blant ulike grupper av mennesker?<br />
5) Dersom det er en av sidene ingen av deltakerne ønsker å stå på, be de om å<br />
definere “politisk korrekt” (dette får gjerne i gang en diskusjon i seg selv).<br />
Stiller vi oss ikke på den andre siden fordi vi ”vet” den er feil?<br />
6) Tilsvarende kan man ha ekstraspørsmål underveis, for eksempel be deltakerne<br />
om å definere “fordom”, “diskriminering”, “menneskerettighetsbrudd”.<br />
7) Eksempel på spørsmål:<br />
- Jenter er flinkere til å passe barn enn gutter<br />
- Nordmenn er alltid tidsnok ute<br />
- <strong>All</strong>e afrikanere er gode til å danse<br />
- Jeg ville vært stolt dersom broren min stod frem som homofil<br />
- Jeg ville gått på date med en i rullestol<br />
- Jenter som går med hijab er undertrykte<br />
- Det er bedre å være farget enn funksjonshemmet når man søker jobb<br />
8) Det er viktig å diskutere etter øvelsen for å lære av det vi har gjort.<br />
De følgende spørsmålene kan være nyttig i en sånn diskusjon:<br />
- Hvordan føltes det å være med på øvelsen?<br />
- Var det vanskelig å velge side? Hvorfor?<br />
- Hvilke type argumenter brukte dere?<br />
- Var det noen som forandret mening underveis? Hvorfor?<br />
- Hvor kommer meningene våre <strong>fra</strong>? Venner? Media? Familie?<br />
- Var det en nyttig øvelse?<br />
- Hva er forskjellen på positive og negative fordommer?<br />
46 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> BLI EN DOBBELTENKER 47
Hva er skjult teater?<br />
Skjult teater/usynlig teater ble utviklet av den brasilianske dramatikeren Augusto<br />
Boal. Usynlig teater er en av hans teatralske former under De undertryktes teater.<br />
Skjult teater/usynlig teater består i å <strong>fra</strong>mføre en scene i omgivelser som ikke er et<br />
teater, men derimot en naturlig situasjon, som eksempelvis; restaurant, kø, gate,<br />
klasserom, buss osv. Personene som er tilstedet må ikke ha den minste anelse om<br />
at det dreier seg om teater, for dette vil forvandle dem til passive tilskuere.<br />
Slik gjør du:<br />
- Finn en undertrykkende situasjon du har lyst til å forandre. Boals hovedargument<br />
er at teatret skal være et redskap for å forandre urettferdige situasjoner.<br />
Han åpner boka De undertryktes teater med: “Alt teater er politisk”<br />
- Usynlig/skjult teater krever mye forberedelse. Det er nødvendig med mange<br />
prøver slik at skuespillere får mulighet til å oppleve alle tenkelige situasjoner, som<br />
kan oppstå. Manus skrives ut.<br />
- De godt forberedte skuespillerne bør ikke avsløre sin identitet. Da vil personene<br />
tilstede forholde seg til det hele som et “spill”, som ikke tas seriøst.<br />
- Skuespillere skaper en eksplosjon av følelser hos personene i det gitte lokalet.<br />
Derfor er det meget viktig å ikke spille på folks følelser. Skuespillerne skal kun få i<br />
gang diskusjonen om et gitt tema, for deretter å trekke seg tilbake.<br />
Augusto Boals eksempel på usynlig teater<br />
En skjult teatergruppe bestående av mennesker med ulik kulturell og etnisk<br />
bakgrunn har bestemt seg for å sette fokus på rasisme og diskriminering i Sverige.<br />
På en ferge med alt for mange passasjerer i forhold til sitteplasser, utspiller følgende<br />
scene seg:<br />
En hvit italiensk ”skuespiller” henvender seg til en farget kvinnelig ”skuespiller” og<br />
ber henne reise seg <strong>fra</strong> plassen og gi ham plassen sin, fordi hun er sort og han er<br />
hvit. Italieneren setter seg ned på setet som hadde tilhørt den sorte kvinnen. Snart<br />
kommer en beruset kvinnelig ”skuespiller” og sier at ”en degos <strong>fra</strong> Italia ikke har rett<br />
til å komme til Sverige og stjele jobbene våre og til og med sitteplassene våre. Han<br />
får vær så god flytte seg!”. Hun setter seg. Så kommer en ”skuespiller” med rollen<br />
som direktør i et stort firma og ber den berusede damen flytte seg, fordi hun er en<br />
snylter på samfunnet og ikke bidrar til verdiskaping, dermed har hun ingen rett til å<br />
oppta plassen og bør gi den <strong>fra</strong> seg til ham, som er en viktig person i samfunnet.<br />
På dette tidspunktet har de andre passasjerene startet høylydte diskusjoner om<br />
det som skjer. ”Skuespillerne” forlater båten og sier ingenting om at det hele var et<br />
teater. Passasjerene har blitt deltaker i et 7 minutters langt usynlig teaterstykke.<br />
RESSURSER<br />
”Ord er makt!”<br />
Sommerleirdeltaker<br />
Støtteordning for<br />
mangfoldsprosjekt<br />
Barne- og likestillingsdepartementet besluttet høsten<br />
2007 å etablere en støtteording som viderefører<br />
målsettingene med den europeiske ungdomskampanjen<br />
<strong>All</strong> <strong>Different</strong> – <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>.<br />
Departementet har invitert <strong>LNU</strong> til å forvalte den nye<br />
støtteordningen. Støtteordningen har en ramme på<br />
1,2 millioner og er innvilget ytterligere 50 000 til<br />
informasjonstiltak i forbindelse med etableringen i 2008.<br />
<strong>LNU</strong> har sendt et forslag til retningslinjer som er inne til<br />
vurdering i Barne- og likestillingsdepartementet.<br />
Første søknadsfrist for støtteordningen vil bli<br />
1. mars 2008. Informasjon kommer i januar 2008<br />
på <strong>LNU</strong> sine nettsider: www.lnu.no.<br />
<strong>LNU</strong> har også utviklet manualen Åpen og inkluderende<br />
for å skape et mer mangfoldig samfunn.<br />
Flere metoder for hvordan<br />
være fordomsprovokatør<br />
Lyst til å lære flere metoder for hvordan du kan være<br />
fordomsprovokatør i din egen vennegjeng, på skolen<br />
eller i fotballklubben?<br />
Les:<br />
Dømmer du? av Fredslaget (www.fredslaget.no):<br />
En manual med teori og øvelser tilknyttet temaene<br />
mangfold, deltakelse og menneskerettigheter.<br />
Compass utgitt av Europarådet: En manual for<br />
deltakende metoder i menneskerettighetsopplæring.<br />
Se: http://eycb.coe.int/compass/en/contents.html<br />
Bygg broer – ikke murer av Lillian Hjorth og Enver<br />
Djuliman: En metodebok om menneskerettigheter,<br />
det flerkulturelle Norge og konflikthåndtering.<br />
48 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong> RESSURSER 49
MIN REISEDAGBOK<br />
Noter ned gode<br />
ideer når de<br />
dukker opp...<br />
50 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong><br />
Gratulerer,<br />
du er en<br />
dobbeltenker!
52 <strong>All</strong> <strong>Different</strong> - <strong>All</strong> <strong>Equal</strong>