2010-01 - Inerisaavik
2010-01 - Inerisaavik
2010-01 - Inerisaavik
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
•<br />
1 <strong>2<strong>01</strong>0</strong>
PI - Paasissutissat/Information<br />
Saqqummersitsisoq:<br />
<strong>Inerisaavik</strong><br />
Postboks 1610<br />
3900 Nuuk<br />
PI tassaavoq paasissutissiinermik oqallissaarinermillu<br />
atuagassiaq<br />
Kalaallit Nunaanni atuartitsisunut/ilinniartitsisunut.<br />
Ilanngutassianik assitalinnilluunniit<br />
ilanngussiniaraanni ajornanngilaq<br />
aaqqissuisunullu nassiunneqarsinnaallutik.<br />
Aaqqisuisut:<br />
Kirsten Olsen (akisuss.)<br />
E-mail: kir@inerisaavik.gl<br />
Ilusilersuisoq:<br />
René Olsen - ReneDesign.gl<br />
Nutserisoq/Oversætter:<br />
Lars Petersen<br />
Oplag: 1950<br />
PI - Paasissutissat/Information<br />
Udgives af:<br />
<strong>Inerisaavik</strong><br />
Postboks 1610<br />
3900 Nuuk<br />
PI er et informations- og debatblad for<br />
undervisere i Grønland.<br />
Bidrag i form af artikler og illustrati oner<br />
modtages gerne og bedes sendt til<br />
redaktionen.<br />
Redaktion:<br />
Kirsten Olsen (ansv.): kir@inerisaavik.gl<br />
Grafisk tilrettelæggelse:<br />
René Olsen - ReneDesign.gl<br />
Imai<br />
Siulequt ................................................................ 3<br />
Geoff Mills ............................................................ 4<br />
Kathrine Knudsen ................................................. 5<br />
Karen Mathiesen Vold ............................................ 6<br />
<strong>2<strong>01</strong>0</strong>-mi alloriarfinni misilitsinnerit ........................ 7<br />
Planchelerinersuaq ................................................ 8<br />
Atuaqatigiit pujortartuunngitsut 2009 ...................... 12<br />
Kalaallit meerartai qinngasaarneqartassanngillat ..... 16<br />
Inuk digitaaliusoq ................................................ 22<br />
Nipilersukkat filmillu atuartitsinermi<br />
atorneqarsinnaappat? ............................................. 26<br />
2009-mi misilitsinnerit nali-liisartunit nalilerneqarneri<br />
tunngavigalugit immikkut kaammattuutigerusutaq ... 27<br />
Atuarfeqarneq pillugu peqqussut<br />
2002-meersoq nalileqqinneqassaaq! ....................... 30<br />
Upperisalerinermi isumalioqqissaarnermilu<br />
censorinut pikkorissartitsineq ................................. 36<br />
Ilinniartitsisut tamarmik oqaatsinut<br />
ilinniartitsisuupput ................................................. 42<br />
Indhold<br />
Forord ................................................................... 3<br />
Geoff Mills ............................................................ 4<br />
Kathrine Knudsen ................................................. 5<br />
Karen Mathiesen Vold ............................................ 6<br />
Trintest <strong>2<strong>01</strong>0</strong> ................................................... 7<br />
Planchefobi ........................................................... 10<br />
Elever for ikke-rygning 2009 ................................... 14<br />
Grønlandske børn skal være fri for mobberi ........... 19<br />
Digitale inuit .......................................................... 24<br />
Må man bruge musikstykker og film i undervisningen 26<br />
Landstingsforordningen fra 2002 skal evalueres! ..... 32<br />
Censorkursus i religion og filosofi ............................ 39<br />
Alle lærere er sproglærere ..................................... 45<br />
Assit - Fotos:<br />
Lars Poort: s. 1,24<br />
Lea Corell: s. 17,18,19,21<br />
Jesper Blæsild: s. 16,20<br />
Gitte Tilsted: s.12,13,14,15<br />
Peter Langendorff<br />
Hansen: s. 5,6,30,31,32,33,34,35,36,37,38,39
Siulequt<br />
Qujanartumik akissatsinnik nassaarpugut, taamaalilluta PI naqitatut saqqummersissinnaanngorlugu.<br />
Ukiup naanerani atuarfik - Atuarfitsialak nalilersorneqassaaq Ilulissani<br />
nalilersuilluni ataatsimeersuarnermi. Tamakku aammalu ilanngussat soqutiginartut allat<br />
atuartitsinerup silarsuaanit pisut uani atuagassiami atuarsinnaavatit. Aammalu Inerisaavimmi<br />
sulisut nutaat ilisaritinneqassapput.<br />
PI 2/<strong>2<strong>01</strong>0</strong> aasami sulinngiffeqartinnagu immikkut saqqummersinneqassaaq atuarfinni<br />
aqutsisut 2009-mi ataatsimeersuarneranni pisimasut sammineqassallutik.<br />
Forord<br />
Vi har heldigvis fundet midler, så vi igen er i stand til at lave en trykt udgave af PI.<br />
I slutningen af året skal Folkeskolen evalueres på et stort evalueringsseminar i Ilulissat.<br />
Dette, samt andre interessante indlæg fra undervisningens verden, kan du læse<br />
om her i bladet. Endvidere præsenteres et antal nye medarbejdere i <strong>Inerisaavik</strong>.<br />
PI 2/<strong>2<strong>01</strong>0</strong> udkommer inden sommerferien med et særnummer om skolelederkonferencen,<br />
der blev afholdt i 2009.<br />
3
Præsentation af nye medarbejdere<br />
From Australia to the Arctic<br />
By: Geoff Mills<br />
My name is Geoff Mills and I<br />
am the new professor in the<br />
Institute of Learning Processes<br />
where I have taken over from<br />
Professor Frank Darnell working<br />
in the masters program with<br />
Professor Anton Hoem. I am a<br />
native of Australia, and moved<br />
to the USA in 1986 to undertake<br />
doctoral studies at the University<br />
of Oregon. After completing my<br />
PhD in 1988, I accepted my first<br />
teaching position at Southern<br />
Oregon State College (now Southern<br />
Oregon University). After<br />
12 years of teaching, I moved<br />
in to university administration<br />
and am now in my tenth year as<br />
Dean and Professor of Education<br />
4<br />
in the School of Education at<br />
Southern Oregon University.<br />
I has traveled extensively and<br />
given invited educational research<br />
presentations in Australia,<br />
New Zealand, United Kingdom,<br />
Canada, and many states<br />
in the USA. In addition to Action<br />
Research: A Guide for the Teacher<br />
Researcher, 4e, I am also<br />
the only active author of Educational<br />
Research: Competencies<br />
for Analysis and Applications<br />
(2009) now in its 9th edition.<br />
In January, <strong>2<strong>01</strong>0</strong> I made my<br />
second trip to Greenland (my<br />
first trip was in 2004 when I<br />
worked with faculty from <strong>Inerisaavik</strong><br />
and the Teachers College<br />
on the topic of action research)<br />
and briefly visited Nuuk before<br />
heading to Ilulissat to teach<br />
a masters course. I was very<br />
excited to meet to the wonderful<br />
students in the program<br />
and was very impressed by the<br />
enthusiasm and leadership the<br />
students demonstrated. My vision<br />
for this group of students<br />
is clear: I believe that they are<br />
the future leaders of Greenland’s<br />
education system. Each student<br />
in the class has the potential<br />
to conduct research that will<br />
contribute to Greenland’s successful<br />
implementation of the<br />
educational reform legislation.<br />
I also think that within a short<br />
period of time, these masters<br />
graduates and candidates will<br />
provide the core leadership as<br />
future teachers in the masters<br />
programs offered through the<br />
Institute of Learning Processes.
Præsentation af nye medarbejdere<br />
Kathrine Knudsen,<br />
Pædagogisk medarbejder,<br />
Udlånsafdelingen<br />
Kathrinamik ateqarpunga, ukiut<br />
43-t matuma siorna Qassiarsummi<br />
inunngorpunga Sillisinilu<br />
– savaateqarfimmi peroriartorlunga.<br />
1991-imi ilinniartitsisunngorpunga,<br />
taamanerniillu 2006-ip<br />
tungaanut meeqqat atuarfiini<br />
illoqarfinni assigiinngitsuni sisamani<br />
ilinniartitsisuullunga.<br />
Ilinniartitsisutut sulininni: matematikkimi,<br />
kalaallit oqaasiini,<br />
inuiaqatigiilerinermi, upperisarsiornermi,<br />
immikkut annertusisamik<br />
aamma nalinginnaasumik<br />
atuartitsinermi atuartitsinerit<br />
annertunerusumik atuartitsiffigisarnikuuakka.<br />
Kiisalu Qeqertarsuarmi<br />
najugaq qimannagu<br />
ilinniartitsisunngornianut attaveqaataanikuullunga.<br />
Aamma 2006-imi Sulisartut<br />
Højskolianni ilinniartitsisunngorpunga,<br />
tassanilu ilinniartitsisutut<br />
allatulaaq sulineq misilillugu,<br />
nuannaritigalugulu Nuummut<br />
nooqqileriaratta soraarnikuullunga.<br />
Nuummut nooqqikkatta<br />
Rigsombudeqarfimmi<br />
nutserisutut sulivunga, tassanilu<br />
nalunaarutit, peqqussutit il.il.<br />
nutsertarlugit qallunaatuumit<br />
kalaallisuunngortillugit – tassani<br />
sulilluni pissarsiaqarnaqaaq al-<br />
laanerusunillu ilikkagaqarnarluni.<br />
Maani Inerisaavimmi atorniartarfimmi<br />
ikiortitut sulilerninni atuarfinnut<br />
tunngasunik suliaqaqqilernera<br />
nuannareqaara aamma<br />
ilinniartitsisut ilinniartitsisunngorniat<br />
allallu saaffiginnittut atuartitsissutinut<br />
tunngatillugu atortussanik<br />
ikiortarsinnaanissaat<br />
nuannerunartippara tamakkulu<br />
saniatigut immikkut atuartitsinermi<br />
upperisarsiornermi allanilu<br />
atorneqarsinnaasunik ilaartuisalernissara<br />
takorloorpara.<br />
Jeg hedder Kathrine, født i Qassiarsuk<br />
for 43 år siden, opvokset<br />
i Sillisit – et fåreholdersted.<br />
I 1991 blev jeg færdig med min<br />
uddannelse som lærer og har<br />
siden arbejdet som lærer indtil<br />
2006 i 4 forskellige byer.<br />
I mit arbejde som lærer har<br />
jeg mest undervist i: matematik,<br />
grønlandsk, samfundsfag,<br />
religion på næsten alle trin og<br />
i alm. og vidtgående specialundervisning.<br />
Mens jeg arbejdede<br />
i Qeqertarsuaq var jeg kontaktlærer<br />
for Ilinniarfisuaq for de<br />
decentrale lærerstuderende.<br />
I 2006 sagde jeg mit arbejde<br />
op som folkeskolelærer og begyndte<br />
at arbejde som lærer<br />
i Sulisartut Højskoliat, og der<br />
prøvede jeg lærerarbejdet på en<br />
lidt anderledes måde, og selvom<br />
jeg elskede mit arbejde som<br />
lærer på højskolen, måtte vi af<br />
forskellige årsager igen flytte til<br />
Nuuk. I Nuuk har jeg arbejdet<br />
som tolk i rigsombuddet, hvor vi<br />
oversatte bekendtgørelser, anordninger<br />
m.m.- et arbejde jeg<br />
har lært en masse af.<br />
Det er dejligt at arbejde med<br />
undervisning igen, og her som<br />
pædagogisk medarbejder i udlånsafdelingen<br />
vil jeg arbejde for<br />
og vejlede lærerne, lærerstuderende<br />
og andre og på den måde<br />
bruge mine erfaringer som lærer.<br />
Derudover regner jeg med<br />
at supplere med undervisningsforløb<br />
primært i matematik, religion<br />
samt specialundervisning.<br />
5
Præsentation af nye medarbejdere<br />
Karen Matthiesen Voldimik ateqarpunga.<br />
<strong>01</strong>.<strong>01</strong>.<strong>2<strong>01</strong>0</strong>-miillu<br />
Naliliinermi Immikkoortortaqarfiani<br />
suliffeqalerlunga, taamaalillunga<br />
sinnattutullusooq<br />
pilerigisara piviusunngorpoq.<br />
Ilisimatusarfimmili ilinniartuu-<br />
6<br />
gallarama Inerisaavimmi sulilernissara<br />
kissaatigisimavara,<br />
2009-llu naalernerani aviisini<br />
takuara Inerisaaviup Naliliinermi<br />
Immikkoortortaqarfia<br />
sulisussarsiortoq, taavalu<br />
iluatsitseqalunga atorfik pivara.<br />
Ukiut qulit kingulliit<br />
Namminersornerullutik/Namminersorlutik<br />
Oqartussani sulisuuvunga.<br />
Ilisimatusarfimmiit<br />
kandidatiuvunga pingaarnertut<br />
sammisimallugit oqaasilerineq,<br />
atuakkialerineq aamma<br />
tusagassiuutilerineq, taakkulu<br />
saniatigut danskit oqaasiinut<br />
ilinniaqqissimallunga (Københavnip<br />
Universitetiani). Atuakkat<br />
silarsuaanik soqutigisaqarnerma<br />
saniatigut pisuttuarneq<br />
pinngortitamiinnerlu nuannareqaakka.<br />
Jeg hedder Karen Mathiesen<br />
Vold og er ansat i Evalueringsafdeling<br />
pr. <strong>01</strong>.<strong>01</strong>.<strong>2<strong>01</strong>0</strong>, og det<br />
betyder, at min drøm er blevet<br />
til virkelighed. Siden studierne<br />
ved Ilisimatusarfik har jeg ønsket<br />
at arbejde i <strong>Inerisaavik</strong>,<br />
og i slutningen af 2009 så jeg<br />
i avisen, at <strong>Inerisaavik</strong> søgte<br />
en til evalueringsafdelingen og<br />
lykkeligvis fik jeg stillingen. Min<br />
jobsmæssige baggrund gennem<br />
de sidste 10 års tid er fra Hjemmestyret/Selvstyret.<br />
Jeg har en<br />
kandidatgrad fra Ilisimatusarfik<br />
med hovedfag i sprog, litteratur<br />
og medier og en suppleringsuddannelse<br />
i dansk (fra københavns<br />
Universitet). Udover min<br />
interesse for den boglige verden<br />
er jeg meget glad for at vandre<br />
og opholde mig ude i naturen.<br />
Allattut: Britta Lohmann aamma Jane Buus Sørensen, Ilinniarfissuaq
<strong>2<strong>01</strong>0</strong>-mi alloriarfinni<br />
misilitsinnerit<br />
Allattoq: Esekias Therkildsen,<br />
<strong>Inerisaavik</strong><br />
Ukioq manna <strong>2<strong>01</strong>0</strong>-mi 3. aamma<br />
7. klassimi alloriarfinni misilitsinnerit<br />
12. aprilimit 23. aprilimut<br />
atuarfinni tamani ingerlanneqassapput.<br />
2006/2007-imi alloriarfinni<br />
misilitsissutissat atulermatali<br />
annertunerusumik allanngortinnagit<br />
misilitsissutaasarput. Aallaqqaataaniit<br />
siunertaagaluarpoq<br />
misilitsissutissat 10%-ii ukiut<br />
tamaasa nutaanngortinneqartassasut.<br />
Inussaqarniarnerli piffissarlu<br />
pillugit maannamut ukiut<br />
tamaasa taama annertutigisumik<br />
allanngortinneq ajorpagut. Misilitsinneritnaammassereeraa-<br />
ngassuk ilinniartitsisut atuarfiillu<br />
misilitsissutit pillugit oqaaseqaataat<br />
tusarnaarniartarpagut,<br />
oqaaseqaatillu malillugit misilitsissutit<br />
ilaat annertunngitsumik<br />
allan-ngortittarlutigit.<br />
Ukioq manna misilitsissutini<br />
tamani suliassat 10%-ii allanngortitigaapput.<br />
Taassuma saniatigut<br />
3. aamma 7. klassimi<br />
misilitsissutini tamani suliassat<br />
10%-imik amerlisaapput.<br />
Tamatumunnga siullertut patsisaavoq<br />
nunani tamalaani misilitsissutit<br />
taama ittut 10%-imik<br />
nutarterneqartarneri malilllugit<br />
uagut nunatsinni aamma misilitsissutigut<br />
nutartertussaagatsigit.<br />
Suliassallu 10%-imik amerlinerinut<br />
patsisaavoq, atuartut<br />
Trintest <strong>2<strong>01</strong>0</strong><br />
Af: Esekias Therkildsen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
Her i <strong>2<strong>01</strong>0</strong> afholdes trintest i 3.<br />
og 7. klasse i perioden 12. april<br />
til 23. april på alle skoler.<br />
Siden trintestene blev introduceret<br />
i 2006/2007, har vi brugt opgaverne<br />
i trintestene uden større<br />
ændringer. Det var ellers fra<br />
starten intensionen, at 10% af<br />
opgaverne skulle udskiftes fra år<br />
til år. Vi har dog ikke udskiftet<br />
opgaverne i så stort omfang, da<br />
vi ikke har haft personale eller<br />
tid til det. Efter hver trintest får<br />
vi kommentarer fra både lærere<br />
og skoler. Dem hører vi godt<br />
efter og har sideløbende ændret<br />
nogle opgaver i mindre omfang<br />
efter disse kommentarer.<br />
I år har vi ændret 10% af opgaverne<br />
i samtlige fag, som indgår<br />
i trintestene. Der ud over er der<br />
10% flere opgaver i samtlige fag<br />
i 3. og 7. klasse.<br />
For det første ændres 10% af<br />
opgaverne efter samme praksis,<br />
som følges i andre lande i tilsvarende<br />
test.<br />
For det andet øges antallet af<br />
opgaverne med 10%, da vi ønsker<br />
at kunne måle elevernes<br />
misilitsissutini suliassiissutit qaangiinnagaatangumerinngitsuugaallu<br />
amerlagisassaanngitsut<br />
eqqaassanngikkaanni tamakkipajaarlugit<br />
maannakkut suliarisarmatigit,<br />
taamaammallu minutsini<br />
45-ni misilitsinnerup sivisussusaata<br />
iluani qanoq sukkatigalutik<br />
suliassaminnik naammassinnittarnerisauuttortaruminaatsorujussuunera.<br />
Atuartut qanoq qularnaatsigisumik<br />
suliassaminnik naammassinnittarnerat<br />
maannakkut uuttortarluarsinnaalereerparput.<br />
Suliassallu 10%-imik amerlinerisigut<br />
neriuutigaarput atuartut<br />
qanoq sukkatigisumik sulisarnerat<br />
aamma uuttortarsinnaalissallutigu.<br />
løsningshastighed inden for de<br />
45 minutter, trintestene varer. I<br />
dag løser eleverne stort set alle<br />
opgaverne, bortset fra nogle<br />
oversprungne opgaver og opgaver,<br />
der ikke bliver nået. Det er<br />
derfor meget vanskeligt at måle<br />
elevernes løsningshastighed<br />
inden for de 45 minutter, trintestene<br />
varer.<br />
Vi kan nu allerede måle elevernes<br />
løsningssikkerhed tilfredsstillende.<br />
Ved at øge antallet<br />
af opgaver med 10%, håber<br />
vi også kan måle elevernes løsningshastighed<br />
ved trintestene.<br />
7
Planchelerinersuaq...<br />
Allattoq: Lars Poort, <strong>Inerisaavik</strong><br />
Ataani eqqartugaq oqaluttualiaavoq<br />
“8. klassemi atuartut sapaatip<br />
akunnerata kingulliup ingerlanerani<br />
peqqissuseq sammisimavaat.<br />
Atuartuni gruppip ataatsip<br />
nerisassat sammisimavaat, gruppip<br />
aappaata peqqinnissamut<br />
timip aalatittarnissaa sammisimallugu,<br />
gruppillu pingajuata<br />
pujortartarneq sammillugu.<br />
Gruppit sinnerisa sisamat sammisamut<br />
tunngasunik assigiinngitsunik<br />
suliaqarput.<br />
Gruppit paasissutissarpassuit katersorsimavaat,nalunngisarpassuillu<br />
suliassamut pilersaarusiamut<br />
tunngasut. Ilinniartitsisortik<br />
aperaat pappiaqqat qeratasuut<br />
assigiinngitsunik qalipaatillit sumiinnersut,<br />
aammalu kopimaskiina<br />
atorsinnaanerlugu. Ilinniartitsisup<br />
atuartut aperai pappiaraq<br />
qeratasooq sumut atussaneraat.<br />
Akissut:”Plancheliussagatta. Taamaaliortaratta.”<br />
Ullormi gruppit suliaminnik<br />
saqqummiussiffianni, takussutisseeriaatsit<br />
marluk salliupput.<br />
Atuartut plancheliorsimanngikkunik<br />
PowerPointiliorsimapput.<br />
Planchenut nipputsissimavaat allatami<br />
assingi printikkat, taakkunanilu<br />
ataatsimik marlunnilluunniit<br />
graf-iliorsimapput. Atuartut<br />
planchit saavanni nikorfapput,<br />
allassimasaminnillu nipituumik<br />
atuarlutik, ilaannilu graf-it ilaat<br />
tikkuartarlugit.<br />
Gruppikkaat allat PowerPoint-<br />
8<br />
imik atuisut saqqummiussimmata,<br />
aamma assinganik<br />
pisoqarpoq. Dias siulleq<br />
saqqummersoq tassaavoq suliap<br />
qulequtaa, kinguninngualu diasip<br />
tullianut nuuppoq, tassanilu<br />
takuneqarsinnaapput allatat assigiinngitsut,<br />
assigiinngitsunik<br />
naqinnertallit, taakkulu atuartut<br />
nipituumik pissanganarpianngitsumik<br />
atuarpaat. Dias-imiit diasimut<br />
taama ingerlarujoorpoq.<br />
Atuartut ilatik saqqummiussiffigisatik<br />
tununngavaat, dias-erpassuit<br />
amerlangaartut nipituumik<br />
atuarnerini.<br />
Kingornatigut naliliinermi ilinniartitsisut<br />
isumaqatigiilluinnarput<br />
suliaq iluatsilluarsimasoq, atuartullu<br />
ajunngitsumik saqqummiussisimasut.<br />
Atuartut nersualaarneqaqaat.”<br />
Qulaani eqqartorneqartoq pisoq<br />
kisiartaaqqajanngilaq, saqqummiussinermi<br />
suleriaatsitut.<br />
Kisianni akulikitsunik, suliaq<br />
saqqummiunneqartussanngoraangat,<br />
taamaattumik takusaqartuartarpugut.Tamatiguunngikkaluartoq,<br />
akulikitsunilli.<br />
Akuersaarneqarsinnaava? Akuersaarneqarsinnaava<br />
atuartut<br />
saqqummiussinerminni killilerneqarnissaat,<br />
imaluunniit ilinniarsimanngikkaat<br />
aammalu ilinniartitsisut<br />
piumasarisimanngikkaat<br />
allaanerusumik isikkulimmik<br />
saqqummiussisinnaaneq? Naakuku<br />
saqqummiussinerit atuartut<br />
suliaannik qitiutitsillutik takutit-<br />
sisut. Soorlu saqqummiussinermi<br />
timigissarneq sammineqarpat,<br />
pissusissamisuussagaluarpoq<br />
ilinniartitsisunit ilitsersuunneqarsimappata,saqqummiussinerminni<br />
sammisat ilaat timitik atorlugit<br />
takutissappatigit, Power-<br />
Pointimit isumaqarpianngitsumik<br />
nipituumik atuaratik. Soormi<br />
atuartut kaammattoraanni<br />
saqqummiussinermi tusarnaartut<br />
ilaatillugit, sammisaqartillugit<br />
timigissarnermik piareersariikkamik<br />
naakkaluamik misiliitillugit.<br />
Saqqummiussap imarippagu nerisassat<br />
peqqinnartut, piukkunnarluinnarpoq(ilaaffigiuminarnerullunilu)<br />
atuartut nerisassiaq,<br />
imaluunniit nerisassiat annertunngitsut<br />
saqqummiukkunikkit,<br />
tusarnaartullu misilissinnaavaat<br />
sanasuisa sunik akoqarnerinik<br />
peqqinnassusaanillu nasuiaanerini.<br />
Atuartut saqqummiussisussanngornerit<br />
tamaasa periarfissaqartittariaqarputamerlanerpaanik<br />
suliaminnik namminneq<br />
saqqummiussisinnaatillugit,<br />
uummaarinnerusumik aamma<br />
piumassuseqarpasinnerusumik<br />
takutitsissammata. Taamaattumik<br />
atuartut siunnersorneqartariaqarputsaqqummiusseriaatsinik<br />
nalunngilluakkatsitut<br />
plancheunngitsunik imaluunniit<br />
maskiinarpasissumik Power-<br />
Pointiunngitsunik, siunnersuinerlu<br />
tamanna faagini aamma<br />
sammisani tamani ingerlasariaqarpoq.<br />
Soormi makku ta-
kutitseriaatsit misilikkaanni:<br />
tusagassiaralugu saqqummiineq,<br />
erinarsorneq/nipilersorneq, ilusilersuineq,<br />
videoliorluni ussassaarusiorneq<br />
(soorlu mobiltelefuuni<br />
atorlugu), isiginnaartitsineq,<br />
pisuusaartitsineq, tarrat atorlugit<br />
takutitsineq, apersuineq,<br />
tegneserieliorneq, nipinik diasiliorneq<br />
imaluunniit oqalugiarneq<br />
– tamakkulu periarfissat<br />
ilaminiinnarai. Atuartut sammisassaminnik<br />
aalajangiigunik,<br />
suliassartillu pilersaarusiorlugu,<br />
pisariaqarpoq takutissallugit<br />
saqqummeeriaatsinik assigiinngitsunik,<br />
piukkunnarsinnasunik<br />
soqutiginnitsitsilersinnaasunillu,<br />
PRODUKTER<br />
saniatigullu saqqummiussinerup<br />
faaginut tunngasortaanik tapersiisinnaasunik.<br />
Allatut oqaatigalugu<br />
suliap aallaqqaataaniit<br />
saqqummiussinissaq eqqarsaatigineqaleriissaaq.<br />
Pingaarnersaavoq atuartut suliaasa<br />
pitsaanerpaamik saqqummiunneqarnissaat,<br />
imarisaata<br />
soqutiginassusaa tusarnaartunut<br />
tiguaassammat. Eqqaamalluguttaaq<br />
suliamik saqqummiineq<br />
imaluunniit assigisaanik saqqummiineq,<br />
atuartut siullermik misilikkunikku<br />
sapissanngikkaat<br />
ilimagisariaqanngitsoq. Atuartut<br />
arlalinnik saqqummeeriaatsinik<br />
misilittagaqartariaqarput assigiinngitsunillu<br />
sakkuuteqarlutik,<br />
aatsaat taamaalippat sungiutissammassuk<br />
suliaminnik allanut<br />
saqqummiussineq.<br />
Taamaalilluta kaammattuuteqarpugut<br />
atuartut atugassalerniarlugit,<br />
taamaalillutik nammineerlutik<br />
kiffaanngissuseqarlutillu<br />
oqaluttuarerusutatik nalunngisatillusaqqummiussinnaaniassammatigik.<br />
Isumataarfissat allat:<br />
“Udtryksformer” Signe Holm<br />
Larsen, Karin Larsen aamma<br />
William Splidsboel.<br />
UDTRYKSFORMER<br />
AV Billeder Dramatiske Eksperimentelle Kropslige Mundtlige Skriftlige<br />
Diasshow Graffiti Rollespil Udklædning Mimespil Debat Avisartikel<br />
Slideshow Foto Dukketeater Happening Akrobatik Diskussion Brev<br />
Cd-rom Tegning Musical Modeopvisning Dans Foredrag Ansøgning<br />
Video Maleri Kabaret Totalteater Radioprogram Annonce<br />
Novellefilm Collage Hørespil Drivhus Interview Manuskript<br />
Tegnefilm Udsmykning Revy Herbarium Talkshow Drejebog<br />
Debatprogram Træarbejde Sang/musik Modelbyggeri Fortælling Brugsanvisning<br />
Reportage Formbog Skyggespil Installation Læserbrev<br />
Tv-avis Uro Valgplakat<br />
Dokumentarprg. Skulptur Opskrift<br />
Musikvideo Relief Planche<br />
Reklame Papmaché Kontrakt<br />
Lyddias Figur<br />
Pjece<br />
Powerpoint Kikkasse Reklame<br />
Tableau Essay<br />
Reklame Anmeldelse<br />
Grafiske fremst. Lovforslag<br />
Dagbog<br />
Interview<br />
Sagn<br />
Myte<br />
Eventyr<br />
Tegneserie<br />
Digt<br />
Novelle<br />
Referat/resume<br />
Rapport<br />
Kirsten Olsen - Kilder: Amnitzbøll, Lise og Dinesen, Karen, Projekt i dansk, Dansklærerforeningen 2003 – Holm-Larsen, Signe m.fl.: Udtryksformer, Alinea 1999<br />
9
Planchefobi…<br />
Af: Lars Poort, <strong>Inerisaavik</strong><br />
Beskrivelsen herunder er fiktiv.<br />
”Elever i en 8. Klasse har i den<br />
sidste uges tid arbejdet med<br />
emnet sundhed. Én gruppe af<br />
eleverne har arbejdet med kosten<br />
som tema, en anden gruppe<br />
med motions betydning for<br />
helbredet og en tredje gruppe<br />
har arbejdet med rygning. De<br />
resterende fire grupper har arbejdet<br />
med lignende temaer.<br />
Grupperne har indsamlet en<br />
stor mængde data og viden om<br />
deres problemstilling. De spør-<br />
PRODUKTER<br />
ger læreren, hvor de kan finde<br />
karton i forskellige farver, og<br />
om de må bruge kopimaskinen.<br />
Læreren spørger eleverne, hvad<br />
de skal bruge kartonen til. Svar:<br />
”vi skal da ha’ lavet en planche.<br />
Det plejer vi at gøre.”<br />
På dagen hvor grupperne skal<br />
fremlægge resultaterne af deres<br />
arbejde, er der to fremtrædende<br />
udtryksformer, der kommer for<br />
dagen. Enten har eleverne lavet<br />
en planche eller en PowerPoint.<br />
På plancherne har de klistret<br />
UDTRYKSFORMER<br />
AV Billeder Dramatiske Eksperimentelle Kropslige Mundtlige Skriftlige<br />
Diasshow Graffiti Rollespil Udklædning Mimespil Debat Avisartikel<br />
Slideshow Foto Dukketeater Happening Akrobatik Diskussion Brev<br />
Cd-rom Tegning Musical Modeopvisning Dans Foredrag Ansøgning<br />
Video Maleri Kabaret Totalteater Radioprogram Annonce<br />
Novellefilm Collage Hørespil Drivhus Interview Manuskript<br />
Tegnefilm Udsmykning Revy Herbarium Talkshow Drejebog<br />
Debatprogram Træarbejde Sang/musik Modelbyggeri Fortælling Brugsanvisning<br />
Reportage Formbog Skyggespil Installation Læserbrev<br />
Tv-avis Uro Valgplakat<br />
Dokumentarprg. Skulptur Opskrift<br />
Musikvideo Relief Planche<br />
Reklame Papmaché Kontrakt<br />
Lyddias Figur<br />
Pjece<br />
Powerpoint Kikkasse Reklame<br />
Tableau Essay<br />
Reklame Anmeldelse<br />
Grafiske fremst. Lovforslag<br />
Dagbog<br />
Interview<br />
Sagn<br />
Myte<br />
Eventyr<br />
Tegneserie<br />
Digt<br />
Novelle<br />
Referat/resume<br />
Rapport<br />
Kirsten Olsen - Kilder: Amnitzbøll, Lise og Dinesen, Karen, Projekt i dansk, Dansklærerforeningen 2003 – Holm-Larsen, Signe m.fl.: Udtryksformer, Alinea 1999<br />
10<br />
udprint af det de har skrevet,<br />
og har indtegnet en eller<br />
to grafer. Eleverne står foran<br />
plancherne og læser op fra de<br />
enkelte tekststykker og peger af<br />
og til på en graf.<br />
Da elevgrupperne med en PowerPoint<br />
skal fremlægge, er<br />
resultatet stort set det samme.<br />
Det første dias komme op på<br />
lærredet med titlen på projektet,<br />
der straks toner over i det<br />
næste dias, hvor der er listet en<br />
hel række tekstelementer med
fantasifulde teksttyper (fonte),<br />
som eleverne mekanisk læser<br />
op. Sådan fortsætter det dias<br />
efter dias. Elever har ryggen til<br />
publikum, mens de læser op af<br />
en endeløs række af dias.<br />
Ved den efterfølgende evaluering<br />
er lærerne enige om, at det<br />
har været et vellykket arbejde,<br />
og eleverne har lavet en tilfredsstillende<br />
fremlæggelse. Eleverne<br />
får stor ros”.<br />
Ovenstående situation er langt<br />
fra den eneste måde at fremlægge<br />
/ præsentere et arbejde<br />
på. Men ofte, når et arbejde<br />
skal præsenteres, er det det,<br />
der ses. Ikke altid, men ofte. Er<br />
det rimeligt? Er det rimeligt, at<br />
elever skal begrænses i deres<br />
fremlæggelse, eller at de ikke<br />
har lært andet, eller at der ikke<br />
er stillet krav fra lærerne om en<br />
anden udtryksform? Hvor er de<br />
fremlæggelser, der som omdrejningspunkt<br />
rent faktisk tager<br />
udgangspunkt i, hvad eleverne<br />
har arbejdet. Hvis emnet for<br />
fremlæggelsen eksempelvis er<br />
motion, er det da nærliggende,<br />
at eleverne bliver guidet så langt<br />
af lærerne, at de rent faktisk<br />
inddrager en eller flere fysiske<br />
aktiviteter, i stedet for at læse<br />
op af en intetsigende Power-<br />
Point.<br />
Hvorfor ikke anspore eleverne til<br />
at inddrage tilhørerne i fremlæggelsen,<br />
få dem til at agere ud<br />
fra et forud bearbejdet (kort)<br />
motionsprogram. Hvis indholdet<br />
for fremlæggelsen er sund kost,<br />
er det nærliggende (og langt<br />
mere involverende) hvis eleverne<br />
fremlægger en eller flere<br />
små retter, som tilhørerne kan<br />
smage, mens de forklarer, hvilke<br />
ingredienser der er brugt og<br />
deres næringsværdi.<br />
Eleverne bør i enhver fremlæggelsessituation<br />
have mulighed<br />
for at give udtryk for deres<br />
arbejde på så mange måder<br />
som det er muligt for at skabe<br />
dynamik og engagement. Eleverne<br />
skal altså have vejledning<br />
i andre udtryksformer end lige<br />
den klassiske planche eller den<br />
mekaniske PowerPoint, og den<br />
vejledning skal foregår i alle fag<br />
og emner. Hvorfor ikke prøve<br />
nogle af følgende udtryksformer:<br />
reportage, sang/musik, skulptur,<br />
video (mobiltelefon) reklame,<br />
skuespil, rollespil, skyggespil,<br />
interview, tegneserie, lyddias<br />
eller foredrag – og kun for at<br />
nævne nogle få. Når eleverne<br />
har en problemstilling og er i<br />
gang med at tilrettelægge projektet,<br />
er det nødvendigt, at de<br />
bliver præsenteret for en række<br />
udtryksformer, der med fordel<br />
kunne være inspirerende, og<br />
samtidig understøtte det faglige<br />
i fremlæggelsen. Der skal med<br />
andre ord vejledes allerede fra<br />
begyndelsen af projektet med et<br />
sigte på en fremlæggelse.<br />
Helt overordnet drejer det sig<br />
om, at elevernes arbejde skal<br />
frem på den bedst mulige måde,<br />
indholdet skal fange tilhørernes<br />
interesse. Husk derudover, at<br />
det at fremlægge et projekt eller<br />
en projektlignende opgave,<br />
ikke er noget man kan forvente<br />
eleverne kan første gang de<br />
prøver det. Eleverne skal prøve<br />
det mange gange og med en vid<br />
række af udtryksformer, før de<br />
bliver fortrolige med at fremlægge<br />
eget arbejde for andre.<br />
Hermed en opfordring til, at<br />
klæde eleverne på til at de får<br />
mulighed for frit at udtrykke<br />
deres budskaber og viden.<br />
Yderligere inspiration: ’Udtryksformer’<br />
af Signe Holm-Larsen,<br />
Karin Larsen og William Splidsboel.<br />
11
Atuaqatigiit pujorta<br />
All. Karla Petrussen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
Paarisa atuaqatigiinnik pujortartuunngitsunik<br />
unammisitsinerani<br />
pingaarnertut suliassaavoq,<br />
inunnik amerlanerpaanik pujortarunnaarsitsiniarneq.Aammattaaq<br />
piumasaqaataavoq;<br />
12<br />
• atuaqatigiit akornanni pujortartartoqarsimappat,<br />
taakku<br />
pujortartartut unammisitsinerup<br />
naammassinerani tamarmik<br />
pujortartarunnaarsimassasut.<br />
• pujortarunnaarsitsiniarluni<br />
suliaq nalunaarusiornissaa, al-<br />
Napparsimavimmi paasitsitsiniaaneq<br />
laaseralugu qanoq iliornikkut<br />
pujortarunnaarsitsiniarneq ingerlassimanerlugu.<br />
• pujortarunnaarsitat uppernarsaateqassasut<br />
ilumut pujortarunnaarsimallutik,taamaaliorsinnaasut<br />
naatsumik pujortarunnaarnertik<br />
uppernarsarlugu<br />
allallutik, imaluunniit assilitillutik<br />
atsiorlutillu imaluunniit naatsumik<br />
videomut immiutsillutik.<br />
Atuaqatigiit klassit 14-it unammeqataaniarlutiknalunaarsimapput.<br />
Nalunaartunit klassit arfinillit<br />
piumasaqaataasut naammassillugit<br />
suliniutitik pillugit nalunaarusiaminnik<br />
nassitsisimapput.<br />
Nunatsinni illoqarfinni atuarfiit<br />
katillugit 24-put, nunaqarfinnilu<br />
atuarfiit katillugit 50 missaaniillutik.<br />
Unammisitsinermi ajugaasuupput<br />
5.x Tasiilap Alivarpia. Atuaqatigiit<br />
ilinniartitsisuata nalunaarusiaa<br />
ersarippoq, ullormiit ullormut<br />
sulerisarsimanerlutik nalunaarusiorsimagami.Pujortartarnermut<br />
tunngasunik atuaqatigiit<br />
piffissami atualeqqaarnermiit<br />
ukiaanerani atuanngiffeqarnissap<br />
tungaanut sammisaqarsimapput,<br />
atuartitsissutit makku aallaavigalugit;<br />
Inuiaqatigiilerineq,<br />
inuttut inerikkiartorneq aamma<br />
sumiiffinni qinigassiissutit. Sap.<br />
akunneranut akunnerit arlalialunnguit<br />
sammisamut tunngasunik<br />
suliaqartarsimapput.
tuunngitsut 2009<br />
Inuttut inerikkiartornermi ilikkagassatut<br />
anguniakkap ”aangajaarniutinik<br />
atornerluinerup namminermut,<br />
ilaquttanut, qanigisanut,<br />
inuiaqatigiinnullu piffissaq<br />
qaninnerusoq ungasinnerusorlu<br />
isigalugit timikkut, tarnikkut<br />
inooqatigiinnermullu kingunipilugisinnaasaiilisimasaqarfigissagaat”<br />
pingaarnertut aallaavigineqarsimanera<br />
malunnarpoq.<br />
Atuaqatigiit qanigisatik illoqarfimmioqatitillu<br />
pujortartarnerup<br />
navianassusianik paasititsiniaallutik<br />
suliniuteqarsimapput.<br />
Illoqarfimmi inuit amerlanersaat<br />
ornittagaanut takussutissianik<br />
sanaartorsimapput, suliniutertik<br />
annertunerpaamik sunniuteqarniassammat.<br />
Atuaqatigiit amerlanerpaanik<br />
pujortarunnaarsitsiniarlutik suliniuteqarnerminni<br />
atuarfimmi<br />
atuartunut angajullernut, ilinniartitsisunut<br />
illoqarfimmilu suliffeqarfiit<br />
assigiinngitsunut saaffiginnissimapput.Saaffiginninnerminni<br />
inunnut ataasiakkaanut<br />
apeqqusiorsimapput. Apeqqutinut<br />
akisimasut inuit ataasiakkaat<br />
pujortarunnaarusuttut piffissap<br />
ingerlanerani uterfigeqqittarsimavaat<br />
uppernarsaatillugit atsiortillugit.<br />
Atuaqatigiit paasitsitsiniaanerminni<br />
namminneq sanaaminnik<br />
atisalersorlutik saqqumilaarsimapput,<br />
siunertartik malugitilluarlugu.<br />
Ilinniartitsisuata oqaluttuaraa<br />
taammatut saqqumilaarnerminni<br />
illaatigineqartarsimallutik, inuilli<br />
eqqaasittarsimallugit pujortartarnerup<br />
navianassusianik.<br />
Inuit amerlanersaasa aqqusaartagaanni paasitsitsiniaaneq.<br />
13
Elever for ikke<br />
Af: Karla Petrussen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
Oversættelse: Signe Åsblom<br />
I Paarisa´s konkurrence for elever<br />
mod rygning er det vigtigste<br />
arbejde at få så mange mennesker<br />
som muligt til at holde op<br />
med at ryge. Der er også andre<br />
formål:<br />
• Hvis nogle af eleverne ryger,<br />
er det meningen, at man skal få<br />
dem alle sammen til at holde op<br />
med at ryge, inden konkurrencen<br />
slutter.<br />
• Når man afslutter konkurren-<br />
14<br />
5.X<br />
cen mod rygning og skal skrive<br />
om resultatet, skal man fortælle,<br />
hvad man har gjort for at få<br />
mennesker til at holde op med<br />
at ryge.<br />
• Dem, der er holdt op med<br />
at ryge, skal selv fortælle om,<br />
at de virkelig er holdt op med<br />
at ryge. Det kan de gøre ved at<br />
skrive et lille kort stykke om det.<br />
Eller de kan lade sig fotografere<br />
og skrive under - eller optage et<br />
kort indslag på video.<br />
Eleverne i 14 skoleklasser har<br />
tilmeldt sig konkurrencen. Af de<br />
tilmeldte har seks klasser opfyldt<br />
kravene om at indsende en rapport<br />
om deres arbejde. Der er i<br />
alt 24 skoler i byerne i Grønland,<br />
og der er i alt 50 skoler i bygderne.<br />
Klasse 5.x i Taasilap Alivarpia<br />
vandt konkurrencen. Klassens<br />
lærer har skrevet en detaljeret<br />
rapport med en beskrivelse af<br />
deres arbejde fra dag til dag.<br />
Lige fra skolestart efter sommerferien<br />
indtil efterårsferien
-rygning 2009<br />
har klassen arbejdet med emner,<br />
som drejer sig om rygning, og<br />
det har de gjort med udgangspunkt<br />
i samfundsfag, personlig<br />
udvikling og i valgfrie fag. De<br />
har brugt flere timer om ugen til<br />
arbejdet med dette emne.<br />
Det ses tydeligt, at udgangspunktet<br />
for emnet er taget fra<br />
læringsmålet i personlig udvikling<br />
”…. har viden om de kortsigtede<br />
og langsigtede fysiske,<br />
psykiske og sociale konsekvenser<br />
som stofmisbrug, herunder<br />
snifning, rygning og alkoholisme,<br />
har for dem selv, deres familie,<br />
deres nære omgivelser og samfundet.”<br />
Eleverne har udført deres arbejde<br />
med det formål at oplyse<br />
deres familier og byens øvrige<br />
borgere om rygningens skadelige<br />
virkninger. For at opnå det<br />
bedst mulige resultat af deres<br />
arbejde har de fremstillet plakater,<br />
som de har sat op på steder<br />
i byen, hvor flest mennesker<br />
kommer forbi.<br />
I deres arbejde for at få så<br />
mange rygere som muligt til<br />
at holde op med at ryge, har<br />
eleverne været i kontakt med<br />
skolens ældste klasser og med<br />
lærerne og med forskellige arbejdspladser<br />
i byen. Og her har<br />
de stillet spørgsmål til forskellige<br />
personer. Når nogen har svaret<br />
på spørgsmålene og har ønsket<br />
at holde op med at ryge, er<br />
eleverne senere vendt tilbage<br />
til dem og har fået dem til at<br />
skrive under på en erklæring.<br />
I deres oplysningsarbejde har<br />
eleverne været klædt ud i tøj,<br />
som de selv har fremstillet for<br />
Oplysning på sygehuset<br />
tydeligt at vise formålet med<br />
deres arbejde.<br />
Læreren fortæller, at nogle har<br />
moret sig over deres fremstilling,<br />
men at folk på den måde<br />
er kommet til at tænke over<br />
rygningens skadelige virkninger.<br />
15
Kalaallit meerartai qinng<br />
Af projektledergruppen:<br />
Wencke Jansen, Mary Fonden,<br />
Lars Netteberg, Red Barnet og<br />
Kaali Olsen, Kiiin.<br />
Ukiut pingasut ingerlanerini<br />
danskit meerartaasa akornanni<br />
iluatsitsiffioreersoq, maannakkut<br />
suliaq “Kammagiitta – qinngasaarisoqarani”<br />
kalaallit meerartaannut<br />
siaruartissallugu suliniutaalerpoq.<br />
Kalaallit suliffeqarfiini<br />
arfineq pingasuni misilerarneqalereerluni,<br />
suliniut pilersaarusiaq<br />
kalaallinut naleqqussarluagaq<br />
aasaq 2<strong>01</strong>1-mi aallartissaaq.<br />
Suliniutip kalaallit meerartaasa<br />
3-niit 8-nut ukiullit akornanni<br />
qinngasaarisarneq pinaveersaartittussaavaa.<br />
Misissuisarnerit misilittakkallu<br />
takutippaat, piaarnerpaamik<br />
qinngasaarisarneq periuseqarfigineqaraangami,<br />
kinguneri inunnut<br />
ataasiakkaanut inuiaqatigiillu<br />
iluani annikinnerusartut. Taamaattumik<br />
Mary Fonden aamma<br />
Red Barnet pilersaarusiamik<br />
ineriartortitsisimapput meeqqanut<br />
mikisunut sammisumik,<br />
tassalu 3-nit 8-nut ukiulinnut,<br />
taakkunanimi nalinginnaasumik<br />
qinngasaarisarneq annertuumik<br />
ajornartorsiutaasanngilaq, taamaattumik<br />
taakkunani qinngasaariffiunngitsumi<br />
atuarnissaq<br />
tunngavilerluarneqarsinnaavoq.<br />
Kunngikkormiusut ataqqinassusilik<br />
kronprinsesse Mary-p<br />
suliniut aallartissimavaa Australiamiut<br />
suliniutaat “Better Buddies”<br />
isumassarsiffigisimallugu.<br />
2008-miilli Mary Fonden aamma<br />
Red Barnet danskit meeqqervii<br />
Ukiut tamaasa Danmarkimi “Fri for Mobberi” malunnartinneqartarpoq,<br />
Københavnimi Århusimilu stafetterluni meeqqanut arpaliutsitsinermik.<br />
Uani kunngikkormiusut ataqqinassusillip Kronprinsesse Mary ajugaasut<br />
ujamissaanik meeqqanut tunioraavoq.<br />
16<br />
neqeroorfigisimavaat 0. - 2.klassenut<br />
atuartullit, qinngasaarinaveersaartitsinermutsuliniummik<br />
ateqartumik “Fri for<br />
Mobberi” (Qinngasaarisoqanngitsoq)<br />
atorsinnaagaat. “Fri for<br />
Mobberi”-mut kufferti tunngasoq<br />
perorsaanermut atortunik imalik<br />
makkuninnga; bamse tuppallersartagaq,<br />
atuakkat, oqaloqatigiinnermi<br />
takussutissiat atortakkat,<br />
rytmeqarluarluni aalaneq,<br />
tagiartuineq nipilersorneq,<br />
perorsaasut aamma ilinniartitsisut<br />
pinnguarneq aqqutigalugu<br />
meeqqanut manna nalunaarutigaat:<br />
Qinngasaarineq pissusissamisuunngilaq.<br />
Akuerissanngilat.<br />
Minnerunngitsumillu: Nammineerlutit<br />
ikinngutit qinngasaartinnermik<br />
akuersinnginnissaanut<br />
kaammattussavat – imaluunniit<br />
inersimasumut ikiortissarsiorlutit.<br />
Qinngasaarinermik<br />
isiginneriaaseq nutaaq<br />
Ullumikkut danskit meerartaat<br />
45.000-it “Fri for Mobberi” misilissimalereerpaat,ilisimatusarlutik<br />
misissuisunit, tamakkuninnga<br />
sammisalinnit, angajoqqaanit<br />
aamma meeqqanit, pilersaarusiamik<br />
atuisimasunit naliliinerit<br />
ajunngeqaat. Tammakkuninnga<br />
sammisallit isumassarsiatik,<br />
perorsaanermut tunngasoq quppersagaq<br />
aammalu kuffertinut<br />
tamanut atasoq pikkorissarneq<br />
naatsoq nuannaarutigeqaat.<br />
Tassani isumassarsisarput periaatsit<br />
nutaat atorlugit qanoq<br />
akerleriinnerit qaangerneqartarnersut<br />
aammalu ilaluarinninnerit<br />
qanoq pinngitsoortinneqarsin-
asaarneqartassanngillat<br />
naanersut, tassa qinngasaarinermik<br />
isiginneriaaseq atorlugu, “Fri<br />
for Mobberi”-ip takutitaa: Qinngasaarineq<br />
gruppini pisarpoq,<br />
tassalu gruppini annikittumik<br />
akaareqatigiiffiusumi pisarluni.<br />
Taakkunani ataatsimoortitsisinnaasunik<br />
peqanngimmmat<br />
qinngasaarineq ataatsimoortitsilertarpoq.<br />
“Fri for Mobberi”<br />
aqqutigalugu qinngasaarisoq<br />
qinngasaartitsisorlu tikkuartorneqassanngillat,<br />
kisiannili gruppini<br />
pisut sammineqassallutik isiginnaaginnartut<br />
ilanngutsinnissaat<br />
pingaartinneqarluinnarluni. Immikkut<br />
nalunngisallit oqaluttuarput,<br />
taamaaqqammiit ikiorneqarneq<br />
meeqqamut ajornartorsiortumut<br />
pingaarluinnartoq.<br />
Tapersersuineq annertooq<br />
Ilaatigut paasisat atugarliornermut<br />
tunngasut tunuliaqutaralugit,<br />
nalunaarusiami “Børn i<br />
Grønland”-imi (2009), Nuummi<br />
Ilaqutariinnut Allaffeqarfimmi<br />
Det nationale Forskningscenter<br />
for Velfærd-imilu takuneqarsinnaasut,<br />
tupaallannanngilaq<br />
Mary Fonden-ip Kalaallit Nunaat<br />
aamma soqutigilersimammagu.<br />
Mary Fonden-ip meeqqat qimarnguinniittut<br />
nammattakkanik<br />
nassittarpai aammalu meeqqanut<br />
atuagaq kalaallisooq/qallunaatooq<br />
angerlarsimaffinni sakkortusaartarneq<br />
pillugu saqqummersissimallugu.<br />
Taamaattumik<br />
allaffeqarfiup Kalaallillu Nunaanni<br />
kommunit soqutiginninnerat<br />
tunngavigalugu iluatsillugu periarfissaqalerpoq<br />
“Fri for Mobberi”<br />
aallartissallugu, aamma Kalaallit<br />
Nunaanni meeqqanut 3-nit 8-nut<br />
ukiulinnut. Maannakkut “Kaammagiitta<br />
– Fri for Mobberi” Kalaallit<br />
Nunaanni aallartereerpoq.<br />
Qularnaarniarlugu perorsaanermut<br />
atortussat kalaallit meerartaannut<br />
piukkunnarluarnissaat<br />
aammalu tamakkuninnga suliaqartut<br />
pisariaqartitaat, piffissaq<br />
siulleq misileraanermut atorne-<br />
qarpoq, tassani suliffiit arfineq<br />
pingasut qinerneqarsimapput<br />
– kommunenit marlukkaarlugit<br />
– taakkunani “Kammagiitta – Fri<br />
for Mobberi” atorneqassangatinneqarpoq<br />
aasaq 2<strong>01</strong>1-ip tungaanut.<br />
Maannakkut sulissutigineqarpoq,<br />
ilisimatusarnermik suliaqartut<br />
ingerlaavartumik nalilersuinissaannik,<br />
suliffinni paasisat<br />
Aajuna Mariann Lund, Århusimi børnehaveklasselæreri, sapaatip<br />
akunnerani “Fri for Mobberi” pillugu ataatsimeeqataasoq.<br />
Oqaloqatigiinnermi pappiaqqat atortartut iluaqutigalugit aammalu<br />
maskotti, Bamse ikinngut iluaqutigalugu, meeqqat eqqaasinneqartarput<br />
ikinngutaalluarneq qanoq paasisariaqarnersoq.<br />
17
pillugit, taakkulu tunngavigalugit<br />
suliaq isikkussaminik aaliangiiffigineqassammat.“Kaammagiitta<br />
– Fri for Mobberi” inernissaa<br />
qinngasaarinaveersaartitsinermi<br />
pilersaarutit inernerissavaat,<br />
Kalaallit Nunaanni pisariaqartitanut<br />
piumasanullu tulluarsagaq.<br />
Siunertaavoq aasaq 2<strong>01</strong>1-miit<br />
2<strong>01</strong>2-mut pilersaarutit suliffinni<br />
Kalaallillu Nunaanni kommuneni<br />
sisamani atulissasut, taakkunanilu<br />
pilersaarutit tamani politikkikkut<br />
tapersersorluarneqarput.<br />
18<br />
“Fri for mobberi”<br />
kuffertiuvoq<br />
perorsaanermut<br />
atortunik imalik,<br />
taakku atorlugit<br />
qinngasaarinaveersitsisoqarsinnaavoq.<br />
Bamse lilla<br />
maskottiuvoq,<br />
meeqqanillu<br />
tuppallersaatitut<br />
atortarpoq.<br />
Kalaallit danskillu suleqatigiinnerat qinngasaarisarneq akiorniarlugu<br />
“Kammagiitta – Fri for Mobberi”-mut suliniummi pilersaarusiat aqutsisunit suliaqarlunilu<br />
gruppimit ingerlanneqarput.<br />
Aqutsisut:<br />
Birgitte Hagemann Snabe, Mary Fonden-ip direktøria<br />
Mimi Jakobsen, Red Barnet-ip generalsekretæria<br />
Lise Lennert Olsen, Allaffeqarfimmi aqutsisoq, Kulturimut, Ilinniartitaanermut,<br />
Ilisimatusarnermut aamma Ilagiinnut allaffeqarfimmi<br />
Martha labansen, KANUKOKA-p direktøria<br />
Aaja C. Larsen, Sermersuup Kommuniata velfærdsforvaltningiani direktøri<br />
Suliaqarluni gruppi<br />
Suliaqarnermi aqutsisut:<br />
Kaali Olsen, Allaffeqarfik<br />
Wencke Kathrine Jansen, Mary Fonden<br />
Lars Stilling Netteberg, Red Barnet<br />
Pilersaarusianik suliaqarnermi suleqatigiit:<br />
Line Dalentoft, pinaveersaartitsinerni siunnersorti, Kommuneqarfik Sermersooq, Nuuk<br />
Helga Nielsen, pinaveersaartitsinerni siunnersorti, Qaasuitsup Kommunia, Ilulissat<br />
Bolethe Stenskov, pinaveersaartitsinerni siunnersorti, Kommune Kujalleq, Narsaq<br />
Arnaq Brønlund, pinaveersaartitsinerni siunnersorti, Qeqqata Kommunia<br />
Kunuunnguaq Fleischer, Allaffeqarfik<br />
Ivalo Adolfsen, “Meeqqerivitsialak”<br />
Agga Lund, “Meeqqerivitsialak”<br />
Naasunnguaq Lyberth, “Meeqqerivitsialak”<br />
Jens Jacobsen, “Atuarfitsialak”
Grønlandske børn skal<br />
være fri for mobberi<br />
Af projektledergruppen:<br />
Wencke Jansen, Mary Fonden,<br />
Lars Netteberg, Red Barnet<br />
og Kaali Olsen, KIIIN.<br />
Efter 3 års succes blandt danske<br />
børn, er arbejdet med at få<br />
”Kammagiitta - Fri for Mobberi”<br />
ud til alle grønlandske børn nu i<br />
fuld gang. Efter en test-periode<br />
i 8 grønlandske institutioner,<br />
forventes et skræddersyet grønlandsk<br />
forebyggelsesprogram<br />
færdigt til udrulning i sommeren<br />
2<strong>01</strong>1. Programmet skal være<br />
med til at forebygge mobning<br />
hos de 3-8-årige grønlandske<br />
børn.<br />
Al forskning og erfaring viser, at<br />
jo før man sætter ind overfor<br />
mobning, jo mindre bliver både<br />
de personlige og samfundsmæssige<br />
konsekvenser. Derfor har<br />
Mary Fonden og Red Barnet<br />
ønsket at udvikle et forebyggelsesprogram<br />
rettet mod de helt<br />
små børn, de 3-8-årige, hvor<br />
mobning endnu sjældent er et<br />
decideret problem, men hvor<br />
man effektivt kan styrke fundamentet<br />
for et senere mobbefrit<br />
skoleliv.<br />
H.K.H. Kronprinsesse Mary har<br />
taget initiativ til projektet med<br />
inspiration fra det australske<br />
”Better Buddies”-program. Siden<br />
2008 har Mary Fonden<br />
og Red Barnet tilbudt danske<br />
børnehaver og 0. - 2. klasser<br />
antimobbeprogrammet ”Fri<br />
for Mobberi”. Med en ”Fri for<br />
Mobberi”-kuffert med pædago-<br />
giske redskaber som fx trøstebamse,<br />
bøger, samtale-tavler,<br />
rytmik, massage og musik, leger<br />
pædagoger og lærere de vigtige<br />
budskaber ind i børnegruppen:<br />
Det er aldrig okay at drille. Du<br />
skal sige fra. Og ikke mindst: Du<br />
kan selv være med til at sige nej<br />
på vegne af en kammerat, der<br />
bliver drillet - eller kalde på en<br />
voksen.<br />
Nyt mobbesyn<br />
I dag har cirka 45.000 danske<br />
børn været i berøring med ”Fri<br />
for Mobberi” og tilbagemeldingerne<br />
fra forskere, fagfolk, forældre<br />
og børn, som har brugt<br />
Her er Mariann Lund, børnehaveklasselærer i Århus, i gang ugens<br />
”Fri for Mobberi”-møde. Ved bl.a. samtaletavler og den lilla maskot,<br />
Bamsevennen, får børnene en bevidsthed om, hvad det vil sige at<br />
være en god ven.<br />
19
Hvert år markeres ”Fri for Mobberi” i Danmark med et stafetløb for børn i København og Århus. Her uddeler<br />
H.K.H. Kronprinsesse Mary medaljer til børnene.<br />
programmet, har været meget<br />
positive. Fagfolk er især glade<br />
for den inspiration, de får i det<br />
pædagogiske faghæfte og på et<br />
kort kursus, der følger med hver<br />
kuffert. Her får de inspiration til,<br />
hvordan man på nye måder kan<br />
løse op for konflikter og udelukkelse<br />
som følge af det nye mobbesyn,<br />
som ”Fri for Mobberi”<br />
repræsenterer: Mobning er et<br />
gruppefænomen, der opstår i<br />
grupper med lav tolerance. Her<br />
bliver manglen på andre samlingspunkter<br />
en måde at skabe<br />
fællesskab på. ”Fri for Mobberi”<br />
handler med andre ord ikke om<br />
at udstille mobberen eller offeret,<br />
men at fokusere på gruppedynamikken.<br />
Desuden spiller<br />
20<br />
inddragelsen af de passive tilskuere<br />
en stor rolle. Eksperterne<br />
fortæller, at en håndsrækning<br />
fra en jævnaldrende er af afgørende<br />
betydning for det udsatte<br />
barn.<br />
Stor opbakning<br />
På baggrund af bl.a. resultaterne<br />
om trivselsproblemer i<br />
rapporten ”Børn i Grønland”<br />
(2009) fra Departementet for<br />
Familie i Nuuk og Det Nationale<br />
Forskningscenter for Velfærd er<br />
det naturligt for Mary Fonden<br />
også at have fokus på Grønland.<br />
Mary Fonden sender i forvejen<br />
rygsække til børn på krisecentre<br />
og har udgivet en grønlandsk/<br />
dansk børnebog om vold i hjem-<br />
met. Derfor var interessen fra<br />
departementet og kommunerne<br />
i Grønland kærkommen og en<br />
oplagt lejlighed til at få udrullet<br />
”Fri for Mobberi” til også at omfatte<br />
Grønlands 3-8-årige. I dag<br />
er etableringen af ”Kammagiita<br />
- Fri for Mobberi” i Grønland i<br />
fuld gang. For at sikre, at de<br />
pædagogiske redskaber bedst<br />
muligt rammer de grønlandske<br />
børn og fagpersoners behov,<br />
er første skridt en pilot-fase,<br />
hvor 8 udvalgte institutioner –<br />
2 fra hver kommune - bruger<br />
”Kammagiita - Fri for Mobberi”<br />
formentligt frem til sommeren<br />
2<strong>01</strong>1. Der arbejdes i øjeblikket<br />
på, at forskere kan foretage løbende<br />
evaluering af erfaringerne
i test-institutionerne, som kan<br />
danne grundlag for den endelige<br />
tilpasning. Det endelige ”Kammagiitta<br />
- Fri for Mobberi” bliver<br />
derfor et antimobbeprogram, der<br />
er skræddersyet til grønlandske<br />
behov og ønsker. Ambitionen<br />
er, at man fra sommeren 2<strong>01</strong>1<br />
og frem til 2<strong>01</strong>2 kan udrulle<br />
programmet bredt til alle institutioner<br />
og skoler i Grønlands 4<br />
kommuner, hvor projektet alle<br />
steder har mødt stor politisk<br />
opbakning.<br />
Grønlandsk-dansk samarbejde mod mobning<br />
”Kammagiitta - Fri for Mobberi”-projektet i Grønland drives af en styregruppe og projektgruppe.<br />
Styregruppe:<br />
Birgitte Hagemann Snabe, direktør for Mary Fonden<br />
Mimi Jakobsen, generalsekretær for Red Barnet<br />
Lise Lennert Olsen, departementschef for Departement for Kultur, Uddannelse, Forskning og Kirke<br />
Martha Labansen, direktør for KANUKOKA<br />
Aaja C. Larsen, direktør for velfærdsforvaltningen i Sermersooq Kommune<br />
Projektgruppe<br />
Projektledelse:<br />
Kaali Olsen, Departementet<br />
Wencke Kathrine Jansen, Mary Fonden<br />
Lars Stilling Netteberg, Red Barnet<br />
”Fri for Mobberi”<br />
er en kuffert med<br />
pædagogiske<br />
redskaber til<br />
at forebygge<br />
mobning. Den<br />
lilla bamse er<br />
maskot, og<br />
bruges ofte som<br />
trøstebamse af<br />
børnene.<br />
Projekt-team:<br />
Line Dalentoft, forebyggelseskonsulent, Kommuneqarfik Sermersooq, Nuuk<br />
Helga Nielsen, forebyggelseskonsulent, Qaasuitsup Kommunia, Ilulissat<br />
Bolethe Stenskov, forebyggelseskonsulent, Kommune Kujalleq, Narsaq<br />
Arnaq Brønlund, forebyggelseskonsulent, Qeqqata Kommunia<br />
Kunuunnguaq Fleischer, Departementet<br />
Ivalo Adolfsen, ”Den gode daginstitution”<br />
Agga Lund, ”Den gode daginstitution”<br />
Naasunnguaq Lyberth, ”Den gode daginstitution”<br />
Jens Jacobsen, ”Den gode skole”<br />
21
Inuk digitaaliusoq<br />
Allattoq Chris Paton, ilinniartitsisoq,<br />
Uummannaq<br />
Facebookimiippisi? Mobiilersi<br />
atorlugu assiliisarpisi, ikinngutissinnullu<br />
takutillugit? Internetsip<br />
sukkassusaa nalunnginneruisiuk<br />
frimærkit akiininngaannit? Taamaakkussi<br />
digitaalip silarsuaanut<br />
ilaasimavusi. Apeqqutaavoq digitaalip<br />
silarsuaani najugaqavissuunersusi,<br />
imaluunniit digitaalip<br />
silarsuaanut nuuttuunersusi?<br />
Digitaalip silarsuaani nunaqavissut<br />
1980-ip kingorna inuusimapput,<br />
imannak paasillugu, tamatuma<br />
nalaani digitaalimi teknologiit,<br />
allanut atassuteqarnermi atorsinnaasut<br />
atorneqarluarmata<br />
(Palfrey&Gasser, 2008). 1980-ip<br />
kingorna inuusimasut, ilimanarluinnarput<br />
digitaalip teknologiianit<br />
ulluinnarni inuunerminni sunnertissimassasut,taamaassimassallutillu<br />
inuusuttunnguugallaramilli.<br />
Eqqarsaatigilaariartigu meeqqat<br />
ullumikkorpiaq inunngortut, digitaalimik<br />
assilineqartut, ullormillu<br />
siullermit nalunaarsorneqarlutik,<br />
immaqalu suli siornatigut naat<br />
iluaniikkallaramik scannerummik<br />
assilineqarsimallutik – eqqarsaatigeriartigulu,<br />
nalunaarsuilluni suliat<br />
tamakku silarsuaq tamakkerlugu<br />
qanoq annertutigisumik siaruartinneqartarnersut,<br />
atassuteqaatit<br />
digitaaliusut aqqutigalugit soorlu<br />
assersuutigalugu Facebookikkut.<br />
Uagummi utoqqaanerulaartut?<br />
Aap, uagut naluneqanngilagut<br />
digitaalip silarsuaanut nuuttuusugut.<br />
Digitaalilli siaruariartornerani<br />
ilaavugut, ilaqarunarpugullu<br />
22<br />
digitaalip silarsuaani najugaqavissutut<br />
inuusuttutut piginnaaneqartigisunik.<br />
Periaatsilli ilaat<br />
qanganisaarpasipput, ilaatigut<br />
sumiorpasinnertut taaneqartartut,<br />
ima paasillugu eqqartugaq<br />
ajornartinngivillugu atunngilarput<br />
(Presky, 20<strong>01</strong>). Computerinut<br />
atortut nassuiaataat atuaqqaartariaqartarpagut<br />
torrutiinnarnagit,<br />
imaluunniit allatigut paasiniaqqaartarpagut,<br />
internetsi misissortinnagu.<br />
Makkununnga atuinissamut periarfissaqarneq;<br />
mobiilimut teknologiimik<br />
aammalu allanut atassuteqarnermi<br />
teknologiinut digitaaliusunut,<br />
tusagassiuutitigut eqqartorneqartuarput,atuartitsinermullu<br />
tunngasortai poliitikerinik,<br />
ilisimatusarluni misissuisartunit<br />
aamma ilinniartitsisunit eqqartorneqartarput.<br />
Silarsuarmi arlalinnik<br />
inoqarsimassaaq digitaalip silarsuaani<br />
inuusut taamaaqqataannik,<br />
teknologiinulli tamakkununnga<br />
atuisinnaanissaminnut periarfissaqanngitsunik.<br />
Tamatumalu ilaa,<br />
taaneqartarpoq digitaalip silarsuaata<br />
qunnera, taassumalu inuit<br />
immikkoortittarpai computerimut/<br />
internetsimullu atuinissamut periarfissalinnutperiarfissaqanngitsunullu,<br />
kingulliiillu taaneqartut<br />
digitaalip silarsuaanit sunnertissinnaanerat<br />
annikippoq. Nunat<br />
arlalippassuit meeqqat internetsimut<br />
periarfissaqartinnissaannik<br />
aallusseruttorfianni, taamaalillutik<br />
paasisassanik ujarlersinnaanermut<br />
ilinniarnermullu periarfissaqarluartikkusullugit,<br />
Kalaallit Nunaat<br />
maannakkut isumaga malillugu<br />
digitaalip qunnerata saavaniillunilu<br />
tunuaniippoq. Meeqqat tamarmik<br />
angerlarsimaffimminni computerimik<br />
atuinissamut periarfissaqanngillat.<br />
Amerlasuut computerinut<br />
atuinissamut atuarfinni periarfissaqarput,<br />
kisiannili silarsuarmut<br />
digitaaliusumut pitsaanerpaamik<br />
periarfissaqanngillat, soorlu<br />
onlinernermut, pissutigalugu<br />
internetsikkut attaviit pitsaanngimmata<br />
arreeqalutillu. Aamma<br />
Kalaallit Nunaanni internetsikkut<br />
attaveqarneq akisoorujussuuvoq,<br />
tamannalu pissutaalluni erseqqippoq<br />
periarfissaqarneq tamanut<br />
atuutinngitsoq aammalu Kalaallit<br />
Nunaanni digitaalip silarsuaata<br />
qunnera alliartortoq. Mobiilip teknologiiata<br />
periarfissakinneq akiorsinnaagaluarpaa,<br />
nunap immikkoortortaani<br />
atuuttoq. Tamanna<br />
kingusinnerusukkut eqqartorneqasssaaq.<br />
Avatangiisitsinnut atassuteqarsinnaaneq<br />
teknologiit digitaaliusut<br />
atorlugit, atuartitseriaatsigut ilinniartitseriaatsigullu<br />
annertuumik<br />
allanngortissinnaavaat aammalu<br />
atuartut ilinniarnerat paasinneriaasiallu.<br />
Silarsuarmi atuarfeqarpoq<br />
matematikkimi aktienik sammisaqartartunik.<br />
Tiimi aallartippat<br />
aktiet maannakkut soqutiginarnerpaat<br />
misissorneqartarput, atuakkat<br />
nutaanngikannersut kisitsisitallit<br />
atornagit. Inuiaqa-tigiilerinermi<br />
atuartut maannakkut pisut<br />
suliaqarfigisinnaavaat ilanngullugit<br />
inuiaqatigiinnut sunniutaat, atuartut<br />
allat nunap immikkoortortaasa<br />
ilaaniittut chatteqatiginerisigut.<br />
Fagit akimorlugit aamma nunat
akimorlugit, suliaqarsinnaapput videot<br />
isiginnaarnerisigut, imaluunniit<br />
nutaarsiassat tulleriiaarlugit<br />
inissitat isiginnaarnerisigut, soorlu<br />
Haitimi nunap sajunnera pillugu.<br />
Atuartut misissorsinnaavaat<br />
aamma oqallisigalugit ajornartorsiutit<br />
piviusut maannakkut pisut.<br />
Atuartut nutaaliorsinnaanerat<br />
sulerusussusiallu taamaalillutik<br />
pitsanngussapput, unaannaassannginnami<br />
paasisat nutaat qanoq<br />
ilinniarneqarnissaat. Eqqaamasassaminnik<br />
mappiliorsinnaapput<br />
onlinekkut, tamakkulu silarsuaq<br />
tamakkerlugu atuartut atorsinnaavaat:<br />
suleqatigiissinnaapput<br />
sumiiffimminni gruppitut, nunallu<br />
assigiinngitsut akimorlugit wikesideliorlutik,<br />
taamaalillutik paasissutissat<br />
aamma ilikkakkat atuartut<br />
akornanni agguarneqarsinnaapput,<br />
kultuurii aamma eqqarsariaasii<br />
assigiinngikkaluartut. Soorlu<br />
taaneqareersoq, periarfissat killeqanngillat,<br />
digitaalip silarsuaanut<br />
atassuteqarnissamik periarfissaqaraanni.<br />
Atuartulli qanorluunniit piumassuseqartigigaluarpata<br />
uuminnga<br />
unissaammik killilerneqartarput...<br />
ilinniartitsisoq. Ilinniartitsisuusugut<br />
digitaalip silarsuaani<br />
najugaqalivissuullutalu aamma<br />
nuuttuuvugut. Aammalu arlaqassaagut<br />
digitaalip qunnerata atsissuaniittuusugut.<br />
Kalaallit Nunanni<br />
ukiut hundredikkuutaat 21-anni<br />
atuartitsineq pitsaanerpaanngortissagutsigu,<br />
pingaarluinnarpoq<br />
eqqarsaatigilluassallugu, qanoq<br />
ililluta digitaalip silarsuaa ilinniartitsinitsinnut<br />
ilanngutissanerlutigu.<br />
Atuartoq digitaalip silarsuaani<br />
najugaqavissuugaluaruni ikiuunnerput<br />
pisariaqartippaa, digitaalip<br />
silarsuaani angalanissamut, min-<br />
nerunngitsumikulorianarsinnaammat eqqarsarluanngikkaanni<br />
cyberspacemi angalanermut tunngatillugu.<br />
Atuartut pisariaqartippaat<br />
paasissallugu, teknologii<br />
qanoq ilillutik atorluarnerpaasinnaanerlugu,<br />
qanoq ilillutik paasissutissanik<br />
ujarlersinnaanerlutik,<br />
pisariaqartitamut piukkunnartunik<br />
aammalu paasissutissat uppernarnersut<br />
paasissanerlugit. Paasisinnaasariaqarpaat,<br />
qanoq ililluni<br />
onlinekkut imminnut atassuteqartoqarsinnaanersoq,<br />
qanorlu paasisariaqarnersoq<br />
nammineerluni<br />
paasissutissat imminut tunngasut<br />
webbeqarfinnut assigiinngitsunut<br />
nalunaarutigigaanni, pissutigalugu<br />
paasissutissat taammaalilluni imminut<br />
tunngasut kikkulluunniit<br />
takusinnaanngussammatigit, kikkulluunniillu<br />
atorsinnaanngorlugit.<br />
Naatsumik oqaatigalugu, ilinniartitsisuulluta<br />
atuartut digitaalip<br />
silarsuaani perorsarnissaat isumagisinnasariaqarparput.<br />
Qanoq ililluta? Qanoq ililluta<br />
isumagisinnaavarput, kalaallit<br />
Nunaanni inuit tamarmik digitaalip<br />
silarsuaani assigiimmik<br />
perorsarneqarnissaannut. Uagut<br />
ilinniartitsisuusugut internetsip<br />
akia atassuteqaataalu sunniuteqarfigisinnaanngilagut.<br />
Tamatigut<br />
piumasagut eqquutsissinnaanngilagut<br />
atuartitsinermi computerit<br />
nutaat pillugit. Kisianni, sunniuteqarfigisinnaavarputpaasinneriaaserput,<br />
qanoq ililluta atuartitsinerput<br />
kinguaariinnut digitaaliusunut<br />
piukkunnarsassanerlugu, maannakkullueqqarsaatigeriinngikkutsigu,<br />
atuartunik sukkasuumik<br />
qaangerneqassaagut. Atuartut<br />
qaangereernikuuaatigut, computerinut<br />
atuinissamut periarfissaqanngikkaluartut,<br />
immaqa nutaali-<br />
aalluinnartunikmobiltelefuuneqarput. Mobiltelefuunit periarfissiisarput<br />
teknologiimut digitaaliusunut<br />
amerlanerpaanut, Kallaallillu<br />
Nunaanni atuartut nalunngilaat<br />
qanoq atorneqarnissaat. Atuartut<br />
sungiunnikuuaat ataatsikkut arlalinnik<br />
sammisaqarsinnaaneq, assersuutigalugu<br />
mobiilitik atorlugit,<br />
amerlanertigullu sukkanerusumik<br />
SMS-erlutik nalunaaruteqarsinnaapput,<br />
oqalussinnaanerminnut<br />
naleqqiullugu. Tupaallaatigisariaqanngilarput,<br />
atuartut ordbogit<br />
atorlugit oqaatsit paasiniassallugit<br />
ajornakusoortippassuk – oqaatsimmi<br />
“google”-rsinnaavaat akineqarlutillu<br />
sekuntialunnguit qaangiunneranni.<br />
Kalaallit Nunaanni ilinniartitsisuusugut<br />
internetsikkut atassutit akikinnerit<br />
utaqqillugit, uninngaannassanngilagut.<br />
Atuartut mobil<br />
digital teknologiimik ineriartornerat<br />
eqqumaffigissavarput. Nammineerluta<br />
digitaalip silarsuaanit<br />
unamminartut naaperiartassavagut<br />
aammalu isummersorfigalugu<br />
nammineq ilinniartitseriaaserput.<br />
Pisariaqarpugut sukkasuumik ullutsinni<br />
atuartut atugaat paasissallutigit,<br />
tassami annertuumik<br />
ineriartornerup qeqqaniikkatta<br />
nunaqavissuniit inunnut digitaaliusunut.<br />
Atuakkat atukkat:<br />
Palfrey, J.&Gasser, U. (2008).<br />
Born Digital:Understanding The<br />
First generation of Digital Natives,<br />
Basic Book, New York.<br />
Prensky, M. (20<strong>01</strong>). Digital natives,<br />
Digital Natives, Digital Immigrants,<br />
2. marts <strong>2<strong>01</strong>0</strong>,<br />
http://www.marcprensky.com/<br />
com/writing/default.asp.<br />
23
Digitale Inuit<br />
Af Chris Paton<br />
lærer, Uummannaq<br />
Er I på Facebook? Tager I billeder<br />
med jeres mobil og deler<br />
dem med vennerne? Kender I<br />
mere til internettets hastighed<br />
end prisen på frimærker? Så er<br />
I en del af den digitale verden.<br />
Spørgsmålet er, om I hører til<br />
dem, der kaldes for de digitale<br />
indfødte, eller om I er digitale<br />
indvandrere?<br />
De digitale indfødte er alle dem,<br />
der er født efter 1980, forstået<br />
på den måde, at det var på dette<br />
tidspunkt, at sociale digitale<br />
teknologier blev etableret for<br />
alvor (Palfrey & Gasser, 2008).<br />
De, der er født efter 1980, er<br />
24<br />
sandsynligvis påvirket af digitale<br />
teknologier i deres daglige liv og<br />
har været det, siden de var meget<br />
unge. Tænk lige et øjeblik<br />
på de børn, der bliver født netop<br />
i dag, og som bliver fotograferet<br />
digitalt og dokumenteret fra<br />
dag et, muligvis endda endnu<br />
tidligere med et scanningsbillede<br />
- og tænk på, hvor meget den<br />
slags dokumentation bliver delt<br />
rundt om i verden ved hjælp af<br />
digitale sociale netværker som<br />
fx Facebook.<br />
Hvad med os, som er lidt ældre?<br />
Ja, vi er kendt som digitale<br />
indvandrere. Vi er også med i<br />
den digitale bølge, og nogle af<br />
os er måske lige så kompetente<br />
som de yngre digitale indfødte.<br />
Vi har dog stadig mange gammeldags<br />
træk, også kendt som<br />
accenter, dvs. vi er ikke flydende<br />
(Prensky, 20<strong>01</strong>). Vi læser først<br />
vejledningen for det nye computerprogram<br />
i stedet for at bare<br />
prøve det af, eller vi søger vores<br />
oplysninger andre steder, før vi<br />
tjekker internettet.<br />
Adgang til computere, mobil<br />
teknologi og dermed sociale digitale<br />
teknologier er meget omtalt<br />
i medierne og, med hensyn<br />
til undervisning, af politikere,<br />
forskere og lærere. Der kan dog<br />
være mange rundt om i verden,<br />
der rent aldersmæssigt passer<br />
til den digitale generation, men<br />
simpelthen ingen adgang har til<br />
disse teknologier. De er en del af<br />
den såkaldte digitale kløft, som<br />
tydeligt adskiller de mennesker,<br />
der har og de, der ikke har adgang<br />
til computere/ internettet<br />
og dermed er mindre påvirket af<br />
den digitale verden. Imens flere<br />
lande sætter fokus på at give<br />
alle børn adgang til internettet<br />
for at optimere deres adgang til<br />
viden og læring, befinder Grønland<br />
sig efter min mening på<br />
nuværende tidspunkt på begge<br />
sider af den digitale kløft. Ikke<br />
alle børn har adgang til computere<br />
derhjemme. Mange har<br />
adgang til computere på skolen,<br />
men ikke optimal adgang til den<br />
større digitale verden, der findes<br />
online, på grund af den ofte<br />
ringe og enormt langsomme<br />
internetforbindelse. Adgang til
internettet i Grønland er også<br />
enormt dyr, og igen bliver det<br />
tydeligt at se, at adgang ikke<br />
er for alle og den digitale kløft i<br />
Grønland vokser. Mobil teknologi<br />
kan måske kompensere for den<br />
manglende adgang, der findes<br />
rundt omkring i landet. Mere om<br />
det senere.<br />
Adgang til omverden gennem<br />
digitale teknologier kan markant<br />
ændre vores nuværende undervisningsmetoder<br />
og påvirke<br />
elevernes læring og forståelse.<br />
Der er skoler i verden, der arbejder<br />
med aktier i matematik.<br />
I starten af timen tjekkes de<br />
mest aktuelle aktier i stedet for<br />
at arbejde med tal fra en halvgammel<br />
tekstbog. I samfundsfag<br />
kan eleverne arbejde med<br />
aktuelle begivenheder og disses<br />
indflydelse på samfundet ved at<br />
chatte med andre elever i andre<br />
dele af landet De kan arbejde på<br />
tværs af fag og lande ved at se<br />
video eller streaming af nyhedsklip<br />
om fx jordskælvet i Haiti.<br />
Eleverne kan undersøge og diskutere<br />
autentiske aktuelle problemer<br />
med hinanden. Elevernes<br />
kreativitet og indsats vil også<br />
forbedres på denne måde, idet<br />
de ikke er begrænset i, hvordan<br />
de vil bearbejde denne ny viden,<br />
de tilegner sig. De kan lave et<br />
online mindmap, som kan deles<br />
med andre elever jorden rundt:<br />
De kan samarbejde i lokale eller<br />
internationale grupper om<br />
en wikiside, hvor information og<br />
læring blive delt blandt flere elever<br />
med forskellige kulturel baggrund<br />
og meninger. Som sagt,<br />
mulighederne er ubegrænsede<br />
og uendelige, så længe man har<br />
adgang til den digitale verden.<br />
Der er dog en ting, som kan<br />
begrænse selv de mest entusiastiske<br />
elever ... læreren. Vi<br />
lærere tilhører begge grupper<br />
af digitale indfødte og indvandrere.<br />
Der er sikkert også flere<br />
af os, som befinder sig dybt<br />
nede i den digitale kløft. For<br />
at optimere undervisningen i<br />
Grønland i det 21. århundrede,<br />
er det vigtigt, at vi virkelig overvejer,<br />
hvordan vi inddrager den<br />
digitale verden i vores undervisning.<br />
Selv den dygtigste digitale<br />
indfødte elev har brug for vores<br />
hjælp til at navigere rundt i den<br />
digitale verden, ikke mindst fordi<br />
det kan være farligt, når man<br />
ikke anvender sund fornuft i<br />
cyberspace. Eleverne har brug<br />
for at vide, hvordan de anvender<br />
teknologien optimalt, hvordan<br />
de søger oplysninger med et<br />
kritisk øje på relevans og kildernes<br />
pålidelighed. De skal kunne<br />
forstå, hvordan man interagerer<br />
med hinanden online, og hvad<br />
det betyder for en, når man frivilligt<br />
indtaster personlige oplysninger<br />
på forskellige websteder,<br />
fordi ens personlige oplysninger<br />
bliver hurtigt en del af det offentlige<br />
rum, som mange har let<br />
adgang til. Kort sagde, vi lærere<br />
skal kunne sørge for elevernes<br />
digitale dannelse.<br />
Hvordan det? Hvordan sørger<br />
vi for, at alle i Grønland har lige<br />
mulighed for digital dannelse?<br />
Vi lærere er ikke i stand til at<br />
påvirke internettets pris eller<br />
forbindelsen. Vi kan ikke altid<br />
få opfyldt vores ønske om nyere<br />
computere til undervisning.<br />
Men, vi kan gøre noget ved<br />
vores forståelse for, hvordan vi<br />
tilpasser undervisningen til den<br />
digitale generation, og hvis ikke<br />
vi tænker over det nu, bliver vi<br />
hurtigt overhalet af eleverne.<br />
Eleverne er allerede foran os,<br />
selv de der ikke har adgang til<br />
computere, har måske en avanceret<br />
mobiltelefon. Mobiltelefoner<br />
giver adgang til de fleste<br />
digitale teknologier, og eleverne<br />
i Grønland ved, hvordan man<br />
bruger dem. Eleverne er blevet<br />
vant til at multitaske med bl.a.<br />
deres mobiler, og de kan ofte<br />
udtrykke sig hurtigere med en<br />
SMS, end de kan tale. Det burde<br />
ikke overraske os, at eleverne<br />
har svært ved at slå ord op i en<br />
ordbog - de kan jo bare ’google’<br />
ordet og få et svar indenfor et<br />
par sekunder.<br />
Imens vi lærere i Grønland ser<br />
frem til en hurtigere og billigere<br />
internetforbindelse, skal vi ikke<br />
stå stille. Vi skal holde øje med<br />
elevernes udvikling med mobil<br />
digital teknologi. Vi skal selv<br />
tage imod digitale udfordringer<br />
og reflektere over vores nuværende<br />
undervisningsmetode. Vi<br />
er nødt til hurtigt at danne os<br />
en forståelse for eleverne situation<br />
i dag, da vi befinder os midt<br />
i den markante udvikling fra et<br />
oprindeligt folk til digitale Inuit.<br />
Litteratur:<br />
Palfrey, J. & Gasser, U. (2008).<br />
Born Digital: Understanding The<br />
First Generation of Digital Natives,<br />
Basic Books, New York.<br />
Prensky, M. (20<strong>01</strong>). Digital<br />
Natives, Digital Immigrants,<br />
2. marts <strong>2<strong>01</strong>0</strong>,<br />
http://www.marcprensky.com/<br />
writing/default.asp.<br />
25
Nipilersukkat<br />
filmillu<br />
atuartitsinermi<br />
atorneqarsin-<br />
naappat?<br />
Allattoq: Kirsten Olsen,<strong>Inerisaavik</strong><br />
Ilinniartitsisoq ukiup atuarfiusup<br />
ingerlanerani aperivoq, atuartitsinermi<br />
nipilersukkat atorneqarsinnaanersut.<br />
Danskit kulturministeeriaannit<br />
sulisumit akissut una pisimavarput,<br />
aammattaaq atuartitsinermi<br />
filminik atuinermut tunngasoq:<br />
Nipilersugaq nalinginnaasumik<br />
piginnittussaatitaanermut malittarisassanik<br />
illersorneqartarpoq. Suliaq<br />
illersorneqartarpoq suliarinnittup<br />
Af: Kirsten Olsen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
En lærer stillede tidligere i skoleåret<br />
et spørgsmål, om man måtte<br />
bruge musikstykker i sin undervisning.<br />
Fra en medarbejder i det danske<br />
kulturministerium har vi fået dette<br />
svar, der også handler om anvendelse<br />
af film i undervisningen:<br />
Et musiknummer vil typisk være<br />
beskyttet af ophavsretsretten.<br />
Værket er beskyttet indtil 70 år<br />
efter ophavsmandens død.<br />
Ophavsmanden har eneret til at<br />
fremstille eksemplarer af værket<br />
og til at gøre værket tilgængeligt<br />
for almenheden. Hvis du ønsker<br />
toquneranit ukiut 70-it qaangiunneri<br />
tikillugit.<br />
Piginnittussaatitaasup kisimi suliaq<br />
amerlisissinnaavaa, suliarlu kisimi<br />
kikkunnut tamanut nittarsaassinnaallugu.<br />
Suliaq atorusukkukku,<br />
piginnittussaatitaasup kisimiilluni<br />
piginninneranik illersuinerup iluani,<br />
suliap atunnginnerani piginnittussaatitaasumiit<br />
akuersissummik piniaqqaasaatit.<br />
Nipilersuusiaq filmiluunniit kikkunnut<br />
tamanut ammasumik takutinneqaruni,<br />
kikkunnut tamanut nittarsaanneqassaaq.<br />
Saqqummiussineq<br />
kikkunnut tamanut ammassaaq,<br />
kikkut piumasut tamarmik takusinnaappassuk.<br />
Piginnittussaatitaasoq<br />
akuersiteqqaartittaria-qanngilaq<br />
filmi privaatimik takutikkaanni.<br />
Takutitsinerit kikkunnut tamanut<br />
ammasuussanngillat, filmimik takutitsisoq<br />
isiginnaartullu imminnut<br />
at bruge et værk på en måde,<br />
som er omfattet af ophavsmandens<br />
eneret, skal du derfor indhente<br />
tilladelse fra ophavsmanden<br />
inden du bruger værket.<br />
Når et musiknummer eller en<br />
film, fremføres offentligt bliver det<br />
tilgængeligt for almenheden. En<br />
fremførelse er offentlig, hvis alle<br />
og enhver i princippet har adgang<br />
til fremførelsen. Det er ikke nødvendigt<br />
at indhente tilladelse fra<br />
ophavsmanden, hvis filmen vises<br />
i privat sammenhæng. Fremførelser<br />
vil typisk ikke være offentlige,<br />
hvis der er personlige bånd<br />
mellem den der viser filmen og<br />
tilskuerne.<br />
En skolelærer vil typisk have<br />
nalunngisariippata.<br />
Ilinniartitsisoq atuartitaminut<br />
nalunngisarinnittutut isigineqartarpoq.<br />
Taamaattumik atuartunut<br />
takutitsineq klassimi ataatsimi<br />
tunngaviatigut kikkunnut tamanut<br />
ammasuunngilaq. Filminik takutitsissagaanni<br />
klassinut arlalinnut,<br />
imaluunniit atuarfinniittunut tamanut,<br />
takutitsineq kikkunnut tamanut<br />
naatsorsuunneqarsinnaavoq, taavalu<br />
piginnittuutitaasunit akuersaarneqaqqaartariaqarpoq.<br />
Apeqqut qaqugukkut takutitsineq<br />
tamanut ammanersoq, pisumiit<br />
pisumut nalilersorneqartarpoq,<br />
tamannalu eqqartuussiviit tikillugit<br />
aalajangiiffigineqarsinnaalluni.<br />
Må man bruge musikstykker og film i undervisningen?<br />
26<br />
Piginnittussaatitaaneq pillugu<br />
paasisassarsiorsinnaavutit<br />
Kulturministeriap nittartagaani http://<br />
www.infokiosk.dk/sw8194.asp.<br />
et personligt bånd til eleverne<br />
i en skoleklasse. Derfor vil en<br />
fremførelse for elever i en enkelt<br />
skoleklasse som udgangspunkt<br />
ikke være offentlig. I forbindelse<br />
med fremførelser af film for flere<br />
klasser, eller for hele skoler, kan<br />
der dog være tale om en offentlig<br />
fremførelse, som kræver samtykke<br />
fra rettighedshaverne.<br />
Spørgsmålet om hvornår en fremførelse<br />
er offentlig, baseres på en<br />
konkret vurdering, som i sidste<br />
ende foretages af domstolene.<br />
Du kan læse mere om ophavsretten på<br />
Kulturministeriets hjemmeside http://<br />
www.infokiosk.dk/sw81194.asp.
2009-mi misilitsinnerit naliliisartunit<br />
nalilerneqarneri<br />
tunngavigalugit immikkut<br />
kaammattuutigerusutaq<br />
Allattoq: Sørine Lange – Kalaallisut<br />
atuartitsinermut siunnersorti<br />
Naliliisartut naliliineranni ilaatigut<br />
kukkusat maluginiarneqartut nalinginnaanerpaat<br />
aamma maluginiagassanut<br />
ilaapput. Tassani<br />
ilaatigut imatut naliliisoqarpoq:<br />
“Ataatsimut isigalugit allaaserisat<br />
ilaat imakittuararsuupput...”<br />
aamma “Killiffilersuutinik atuineq<br />
sanngiiffigineqartoq malunnarpoq”.<br />
Ulluinnarni atuartitsinermi misilitsissutini<br />
piumasaqaatitut ittunik<br />
annertunerusumik atuartitsinissaq<br />
aamma naliliisartunit<br />
kaammattuutigineqarpoq. Minnerunngitsumik<br />
eqqarsaatigalu,<br />
kalaallisut oqaasilerinermik aammalu<br />
allattariarsornermi oqaluttariarsornermilu<br />
allariaatsinik<br />
(genre) sammi-saqartitsisarnerit<br />
suliaqartitsisarnerillu sukumiinerusumik,<br />
Nukarlerniit aallartittumik<br />
atuarneq tamaat<br />
ingerlanneqartarnissaasa qanoq<br />
pingaaruteqartiginera paasineqarneruleriatortillugu.Taamaattumik<br />
atuartut allariaatsinik<br />
paasinninnissamut atuisinnaalernissamullu<br />
sakkussanik pigiliussaqarnissaasa<br />
atuartitsinermi<br />
eqqumaffiginissaa pingaarutilittut<br />
inissisimavoq.<br />
Tamanna tunngavigalu matumu-<br />
una naatsunnguugaluamik, ilaatigut<br />
naliliisartut siunnersuutaat<br />
aallaavigalugit qaqitaqalaarusuppunga.<br />
Soorlu allattariarsorluni<br />
misilitsinnernut ilaalersimavoq<br />
allalinnginnermi oqaloqatigiinneq.<br />
Oqaloqatigiinnerup isummanik<br />
tuniusseqatigiinnissaq,<br />
pisassiissutini piumasaqaatasunik<br />
paasinnilluarnissaq, kaammattoqatigiinnissaqallalinnginnermilu<br />
eqqarsaatinik oqaasinngortitsinissaqsiunnersoqatigiissinnaanerlu<br />
ilaatigut siunertarai.<br />
Una assersuut allaatigisaq<br />
tunngavigalugu oqaloqatigiinnermik<br />
imaqarpoq, pioreersumik<br />
aallaaveqarluni oqaloqatigiinneq<br />
oqinnerusutut aallartikkuminarnerusutullu<br />
issinnaanera eqqarsaatigalugu.<br />
Atuartitsinermut<br />
siunnnersuutit<br />
Ulluinnarni atuartitsinermi misilitsissutini<br />
piumasaqaatitut ittunik<br />
annertunerusumik atuartitsinissaq<br />
kaammattuutigineqarpoq.<br />
Aamma naliliisartunit siunnersuutigineqarpoq<br />
atuartitsineq<br />
makkuninnga imaqartinneqarsinnaasoq:<br />
Allaatigisap ilusaa oqaluusereriarlugu<br />
”ilaarlugu” allaaserinninneq.<br />
Taava aperisoqarsinnavoq; sooq<br />
atuartut ilaarsillutik allassappat?<br />
Uani ilaarsinissaq pingaarnerutinneqanngilaq,<br />
kisiannili<br />
periutsip atuartumit paasineqarnissaa<br />
pingaartinneqarpoq.<br />
Tassanimi pineqarpoq atuartut<br />
genri allaatigisami atorneqartoq<br />
oqaloqatigiinneq aqqutigalugu<br />
paasinerulissagaat.<br />
Assersuutigalugu makku oqaluuserineqarsinnaapput:<br />
• Allaatigisaq piviusulikker<br />
saarutaava, oqaluttualiaa-<br />
va, ilanngutassiaava il.il.?<br />
• Qanga pisimasuutinne-<br />
qarpa?<br />
• Sumi nunami?<br />
• Allaaserisami piffissamik<br />
atuineq?<br />
• Inuttaasoq pingaarneq?<br />
Qanoq pissuseqarpa?<br />
Qanoq inissisimava?<br />
• Ikiorteqarpa? Taanna qa-<br />
noq ittuua? Qanoq ikiuiva?<br />
• Inuttat allat?<br />
• Oqaluttuaq qanoq aallar-<br />
tippa?<br />
• Pissanganartuua? Sooq?<br />
• Naanera?<br />
• Oqariartuutaa?<br />
27
Taava tamakku eqqartoriarlugit<br />
atuartut namminneerlutik<br />
oqaluttuap ilusaa malillugu<br />
oqaluttualiussapput, immaqalu<br />
allaaserisassaminnut imassaqarnerulersinnaallutik.<br />
Taamatut periuseqarluni sammisaqartitsinikkut<br />
atuartut genrit<br />
assigiinngitsut qanoq iluseqarsinnaanerinikilinniartinneqassapput,<br />
tassanilu pingaarutilik<br />
uaniissoraara; atuartut allaaserisaq<br />
oqaluuseriinnassanngilaat<br />
aammali ilusaa malillugu namminneq<br />
allaaserinnissapput. Taamatut<br />
periuseqarnikkut atuartut<br />
allariaatsinut assigiinngitsunut<br />
piginnaasaqalernissaat paasinninnissaallukaammattorneqassaaq.<br />
Periuseq taanna malillugu sammitinneqarsinnaapput<br />
allaatigisat<br />
suulluunniit; oqaluttuatoqqat, pinerluttulersaarutit,isiginnaagassiat,<br />
taalliat, ilanngutassiat il.il.<br />
Ilikkagassatummi pilersaarutini<br />
imatut ilaatigut allassimasoqarpoq:<br />
“Takorluukkanik aamma aalajangersimasunik<br />
sammisalinnik,<br />
soorlu naalisakkanik, taallianik,<br />
isiginnaagassianik, allakkanik<br />
allannermik, naliliilluni saqqummiussanik,<br />
ullorsiutinik, nalunaarusianik<br />
atuagassianullu ilanngutassianik<br />
allassinnaassasut”.<br />
Ilinniartitsisoq sammisamut naleqqussaallunipisassiissutissami-<br />
28<br />
nik piareersaasarpoq, atuartullu<br />
allaaserisassap piumasaqaatitaanik<br />
eqqumaffiginninnissamut<br />
sungiusarnertut pinngitsooratik<br />
aamma aallarniutigalugu oqaluuserissavaat:<br />
• Pisassiissut qanoq imaqarpa?<br />
• Suna suliakkiutaava?<br />
• Qanoq annertutigissava?<br />
• Qanoq imaqarsinnaava?<br />
• Genri?<br />
• Il.il<br />
Killiffilersuutinik<br />
atuinermik sungiusarneq<br />
Nalinginnaasumik killiffilersuutinik<br />
atuinissamut atuartitsinerup<br />
saniatigut aamma qulaani periutsitut<br />
ittumik periuseqartoqarsinnaavoq<br />
soorlu: Allaatigisaq<br />
tun-ngavigalugu killiffilersuutit<br />
qanoq atorneqarnerannik misissuilluni<br />
oqaloqatigiinnikkut;<br />
qaqugukkut naggat atorneqarpa?<br />
Uniffik? Sooq? Oqaaseqatigiik<br />
qanoq iluseqarmat apersuut<br />
atorneqarpa? Torluut? Qaqugukkut<br />
ungaluutit atorneqarpat?<br />
Kittoraat? Ilaallu ilanngullugit.<br />
Taavalu killiffilersuutit ilinniarneqartut<br />
atorlugit, oqaluttuaaraliornermik<br />
suleqatigiinneq naggaserneqarsinnaalluni.<br />
Naggataatigut timitaliilluni<br />
oqaluttuaaraliornissaq pingaarutilittut<br />
isigaara, tassami taamaaliornikkut<br />
ilinniarneqartut<br />
oqaluuserineqarsimasullu misilinneqassapput<br />
”timitaliinerlu”<br />
aqqutigalugu pineqartut atuuffissaat<br />
paasiuminarnerusutut<br />
ilisarput, namminermi misiliigaangatta<br />
paasisaqarnerusaratta.<br />
Taakkartorneqartut allat<br />
Atuartitsinermi eqqummaffigineqartussatut<br />
naliliisartunit<br />
taakkartorneqartut aamma makkuupput:<br />
• Naalisaaneq/imaqarniliorneq/<br />
oqaluttuareqqiineq assigiin-<br />
ngissusaat paasitinniarlugu<br />
sungiusarneq<br />
• Misissueqqissaarnerit<br />
• Piffissaliinerit ersarissut<br />
(tids linie)<br />
• Aviisinut ilanngussassamik<br />
allanneq<br />
• Genrit assigiinngitsut sam-<br />
mineri<br />
• Brainstorming (allaaserisap<br />
imarisinnaasaanik allattueq-<br />
qaarneq)<br />
• Pappilissap atorluarnissaanik<br />
sungiusarneq<br />
• Qulequtaq aalajangiussaq<br />
tunngavigalugu minutsini 15-<br />
ini allattuineq (allaaserisat<br />
ilaanni atuartut ersersippaat<br />
”takorluuisinnaannginnamin-<br />
ngooq imassaqartinnagu”).
• Piumasaqaatit paasilluarlugit<br />
akinissaannut sungiusarneq.<br />
(suniartungaana piumasaqaat<br />
qanoq imaqarpa / akineqar-<br />
sinnaava?)<br />
• Aallaaserisap piareernerani<br />
atuaqqaarnissaa pingaartuuvoq<br />
- sungiusagassanut ilaatinneqassaaq.<br />
• Ineriartuaartumik allanneq<br />
(processkrivning)<br />
• Pappilissamik/titarnermik<br />
atorluaanissamik sungiusar-<br />
neq<br />
• Killiffilersuutinik eqqortumik<br />
atuinissamik sungiusarneq<br />
• Titarnertaap atornissaanik<br />
sungiusarneq<br />
• Oqaaseqatigiinnik atuineq –<br />
oqaaseq naallugu allanneq<br />
Neriuppunga taamatut naakkaluamik<br />
ilanngussinera isumassarsiffiusinnaassasoq<br />
atuartitsinermi<br />
iluaqutaasinnaasumik.<br />
29
Atuarfeqarneq pillugu peqqussut<br />
2002-meersoq nalileqqinneqassaaq!<br />
Allattoq: Jens Jakobsen,<br />
immikkoortortaqarfimmi aqutsisoq<br />
Inerisaavimmi.<br />
Ilinniartitaanermut Instituti, suleqatigalugit<br />
KIIIN, KANUKOKA<br />
aamma IMAK pilersaarusiorlutik<br />
aallartipput, november <strong>2<strong>01</strong>0</strong>mi<br />
naliliilluni paasiniaaqatigiittoqarnissaanut,<br />
pillugu inatsisartut<br />
peqqussutaat nr.8 21.maj<br />
2002-minngaaneersoq atuarfeqarneq<br />
pillugu.<br />
Naliliilluni paasiniaaqatigiinnissap<br />
siunertaraa nalilissallugu atuar-<br />
30<br />
tut pissarsiarisartagaat ilinniartitaanerminni,<br />
atuarfeqarnerup<br />
siunertaanut naleqqiullugu aammalu<br />
maannakkut tunngavigisaanut<br />
naleqqiullugu, taavalu naliliineq<br />
tamakkiisoq pisussaassaaq<br />
2<strong>01</strong>3-imi atuaqatigiit siulliit atuarnerminnik<br />
naammassinerini.<br />
Naliliilluni paasiniaaqatigiinnermik<br />
piareersaasussamik<br />
pilersaarusiortussanik gruppiliortoqarpoq,<br />
ukunanngaaneersunik<br />
ilalinnik KIIIN, IMAK, KANUKOKA<br />
aamma Ilinniartitaanermut Instituti.<br />
Suliassaata siunertaaraat:<br />
• Saqqummiussisoqassasoq<br />
paasissutissanik nalunaarsukkanillu<br />
suliarilluakkanik, atuartut<br />
atuarnerminni pissarsiaat pillugit,<br />
ilinniartitaanermilu siunertaasut<br />
aallaavigalugit, aammalu<br />
siunnersuuteqaqqullugit suleqqinnissami<br />
sammisassssanut<br />
tunngasunik,<br />
• Misissoqqissaassallugit<br />
aamma nalilersussaallugit atuarluni<br />
aallartinnermi aqqusaagassat,<br />
atuarnermi naliginnaasumi<br />
aqqusaagassat aammalu ilinniaqqinnermut<br />
ikaarsaarneq,
sunngiffik aamma suliffeqarfinnut<br />
tunngasut, siunnersuillutillu<br />
sammisamik suliaqaqqinnissamut,<br />
• Misissoqqissaassallugit<br />
aamma nalilersussaallugit maannakkumut<br />
aaliangersakkat atuartitsinerup<br />
imarisassai pillugit,<br />
taassuma ataani inuttut ineriartorneq,<br />
aaqqissuussisimaneq,<br />
atuartitsinermi atortut aamma<br />
naliliineq, taavalu siunnersuillutik<br />
sammisamik suliaqaqqinnissamut,<br />
• Misissoqqissaassallugit aamma<br />
nalilersussaallugit maannakkut<br />
aaliangersakkani ilinniarnermi<br />
anguniakkat ataqatigiinneri,<br />
aaliangersakkat ilinniarnermut<br />
tunngasut ilinniartitsisunngorniarnermi<br />
aamma ilinniaqqinnermi,<br />
kiisalu perorsaanermi ineriartortitsilluni<br />
suliaqarnermi,<br />
• Misissoqqissaassallugit aamma<br />
nalilersussaallugu atuarfiit<br />
aamma angerlarsimaffiit akornanni<br />
suleqatigiinneq, aammalu<br />
atuarfiit siulersuisuisa sulinerat<br />
kommunenillu suleqateqarnerat,<br />
inuiaqatigiinnik aamma atuarfiit<br />
aqutsisuinik suleqateqarnerat,<br />
taavalu suliap ingerlateqqinneqarnissaanutsiunnersuuteqarlutik,<br />
• Nalunaarusiamik saqqummiissallutik<br />
atuarfiit aamma<br />
kommunit imminnut nalilernerat<br />
pillugu, atuarfinnut peqqussut<br />
qanoq atornerlugu.<br />
Gruppi pilersaarusiortussaq<br />
pingasunut gruppinut agguarsimavoq,<br />
taakkulu makkuninnga<br />
sammisaqassapput; atuartitsinermut<br />
tunngasut, ilinniartitsisut<br />
aamma paasissutissat kiisalu<br />
takussutissiorneq.<br />
Gruppip pilersaarusiortussap<br />
aaliangerpaa atuartut naliliillutik<br />
paasiniaaqatigiissasut, ta-<br />
amaalillutik atuartut sinniissaasa<br />
novemberimi paasiniaaqatigiinnermi<br />
atuartitaanerup nutarterneqarnera<br />
pillugu angusat,<br />
atuartut qanoq nalilissaneraat<br />
nalunaarutigissammassuk.<br />
Atuartut, ilinniartitsisut, aqutsisut,<br />
angajoqqaat, atuarfinni<br />
siulersuisut, allaffinni aqutsisut,<br />
suliniaqatigiiffiit politikerillu<br />
paasiniaaqatigiinnermut qaaqqusaapput,<br />
ilimagineqarporlu<br />
katillugit inuit 80-it ilaassasut.<br />
Naliliilluni paasiniaaqatigiinneq<br />
pissaaq 10.-11.-12.- aamma<br />
13.november <strong>2<strong>01</strong>0</strong> Ilulissani.<br />
31
Landstingsforordningen fra 2002<br />
skal evalueres!<br />
32<br />
Af: Jens Jakobsen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
Institut for læring er, i samarbejde<br />
med KIIIN, KANUKOKA og<br />
IMAK, påbegyndt planlægningsarbejdet<br />
for evalueringsseminar i<br />
november <strong>2<strong>01</strong>0</strong> om Landstingsforordning<br />
nr. 8 af 21. maj 2002<br />
om folkeskolen.<br />
Formålet med evalueringsseminaret<br />
er at evaluere elevernes<br />
udbytte af undervisningen i<br />
forhold til folkeskolens formål<br />
og grundlag på nuværende tidspunkt,<br />
og således at den samlede<br />
evaluering kan foretages<br />
ved det første hold elevers gennemførelse<br />
af hele skoleforløbet<br />
i 2<strong>01</strong>3.<br />
Til at forberede evalueringsseminaret<br />
er der nedsat en planlægningsgruppe<br />
bestående af folk<br />
fra KIIIN, IMAK, KANUKOKA og<br />
Institut for Læring. Målet med<br />
deres arbejder er:<br />
• at der bliver fremlagt bearbejdede<br />
data og dokumentationsmateriale<br />
vedr. elevernes<br />
udbytte af undervisningen ud fra<br />
læringsmål samt komme med<br />
anbefalingerer til det videre arbejde,<br />
• at analysere og evaluere<br />
overgange i indskolingen, gennem<br />
skoleforløbet og ved overgang<br />
til videre uddannelse,<br />
fritid og arbejdsmarked og
komme med anbefalinger til det<br />
videre arbejde,<br />
• at analysere og evaluere nuværende<br />
bestemmelser om undervisningens<br />
indhold, herunder<br />
personlig udvikling,<br />
organisering, undervisningsmaterialer<br />
og evaluering og<br />
komme med anbefalinger til det<br />
videre arbejde,<br />
• at analysere og evaluere nuværende<br />
bestemmelsers sammenhæng<br />
mellem læringsmål,<br />
studieordninger på læreruddannelse<br />
og efter- og<br />
videreuddannelse samt pædagogisk<br />
udviklingsarbejde.<br />
Endvidere behandles, hvilke kon-<br />
sekvenser lærernes overtidsarbejde<br />
har for undervisningen:<br />
• at analysere og evaluere<br />
samarbejdet mellem skole og<br />
hjem samt skolebestyrelsernes<br />
virke og samarbejde<br />
med kommunerne, samfundet<br />
og skoleledelse og<br />
komme med anbefalinger til det<br />
videre arbejde,<br />
• at fremlægge rapport om<br />
skolernes og kommunernes<br />
selvevaluering af implementering<br />
af folkeskoleordningen.<br />
Planlægningsgruppen har delt<br />
sig i 3 grupper, som kommer til<br />
at arbejde med undervisnings-<br />
forhold, lærere og data og dokumentation.<br />
Planlægningsgruppen besluttede<br />
at eleverne holder evalueringskonference,<br />
således at elevrepræsentanterne<br />
kan komme<br />
med elevernes evaluering af<br />
skolereformen i novemberseminaret.<br />
Elever, lærere, ledere, forældre,<br />
skolebestyrelser, administratorer,<br />
organisationer og politikere vil<br />
blive inviteret til seminaret, og<br />
der forventes et samlet antal<br />
deltagere på 80 personer. Evalueringsseminaret<br />
finder sted den<br />
10.-11.-12.-og 13. november i<br />
<strong>2<strong>01</strong>0</strong> i Ilulissat.<br />
33
34
35
Upperisalerinermi isum<br />
censorinut pikk<br />
Allattoq: Kirsten Olsen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
Ukiuni kingullerni <strong>Inerisaavik</strong><br />
censorinik arlalinnik pikkorissartitsisarsimavoq<br />
pissutigalugu<br />
atuarfinni faagit misilitsiffissat<br />
amerlininngorsimammata.<br />
Censorinut pikkorissartitsinermi<br />
siunertat makkuupput:<br />
• censoreqatigiit ineriartortis-<br />
sallugit,<br />
• tunngaviit oqallisigalugit,<br />
atuartut assigiiaartumik nuna<br />
tamakkerlugu nalilersorne-<br />
qartarnissaat,<br />
• ilinniartitsisut misilitsitsisar-<br />
nissaannut piareersarlugit.<br />
Faagimut upperisalerinermi isumalioqqissaarnermilusiunnersorti<br />
Lone Hindby, GU-mi upperi-<br />
36<br />
salerinermik ilinniartitsisoq Klaus<br />
Engelbrechtsen suleqatigalugu,<br />
nuna tamakkerlugu pikkorissaanermi<br />
Nuummi censorinik<br />
pikkorissartitsipput, ilinnirtitsisut<br />
18-t peqataaffigisaanni. Pikkorissarnermi<br />
ilaasut periarfissinneqarput<br />
faagip tungaatigut paasisatik<br />
nalunngisatillu annertusassallugit,<br />
taammaalillutik faagimi<br />
ilikkagassatut anguniagassatut<br />
piumasaqaataasut angummaffigisinnaanngortillugit.<br />
Peqataasut sukumiisumik faagip<br />
ilikkagassatut anguniagaanut<br />
nassuiaaneqarput aammalu<br />
sammisamut inatsit nassuiarneqarluni.<br />
Aammattaaq allattariarsorluni<br />
misilitsinnerup<br />
sananeqaataa sammineqarpoq,<br />
atuartullu allattariarsorlutik akissutaat<br />
piviusut misissorneqarput,<br />
taakkulu peqataasunut naliler-<br />
soqqullugitsuliassiissutigineqarput. Naliliinermi tunngaviusartut<br />
oqallisigineqarput, neriunarluni<br />
peqataasunut pissarsiffiulluarsimassasoq,<br />
aammalu qanoq<br />
ataatsimut assigiiaammik naliliinissamutpaasissutaasimassalluni.<br />
Oqaluttariarsorluni<br />
misilitsitsinermut pilersaarutit<br />
suliarineqarput, aammalu oqallisigineqarput<br />
misilitsinnermi pissutsit<br />
apereriaatsillu. Peqataasut<br />
pisuusaartitsillutik isiginnaartitsipput,<br />
sammillugit misilitsitsineq<br />
aallartinneranit naaneranut, naliliinissamutisumaqatigiinniarnertalik<br />
aammalu karakteriliinertalik.<br />
Misilitsitsinerup ingerlanerata<br />
saniatigut aaqqissuisut aalajangersimasunik<br />
sammisassanik<br />
qinigaqarsimapput:<br />
1. Nipilersuutinik atuineq, eqqu-
alioqqissaarnermilu<br />
orissartitsineq<br />
miitsulianik suugaluanillu<br />
atuineq atuartitsineq atuar-<br />
tunut soqutiginarsarlugu tulluarsarlugulu.<br />
2. Malugeqqullugu faagimi im-<br />
mikkut oqariaatsit ineriartor -<br />
tinneqarnissaasa pingaassusiat,<br />
aammalu tamakku<br />
atuartut sungiusimallugit<br />
atortarnissaat.<br />
3. Upperisalerinerup oqaluttuas-<br />
sartaanik sammisaqarneq,<br />
nunarsuarmi upperisat anner-<br />
saat pillugit.<br />
Naliliinerup makku takutippai:<br />
• Ilinniartitsiut paasisimaneru-<br />
lersimavaat faagip atitussusia<br />
aamma annertussusia.<br />
• Pingaartorujussuuvoq faagit<br />
akimorlugit faaginik allanik<br />
suleqateqarneq.<br />
• Pikkorissarnissat amerlanerit<br />
pisariaqartinneqarput aamma<br />
sammisami annertunerusumik<br />
ilinniaqqinnissaq.<br />
Naliliinermi oqaaserisimasat,<br />
tassani peqataasut allappaat,<br />
pikkorissarnermi eqqarsaatit<br />
suut saqqummersimanersut:<br />
• Censoriulluni suliassaq anner-<br />
tuvoq, kisianni piareersimalluarlunga<br />
misigisimavunga.<br />
• Atuartitsininni faagit allat<br />
aamma faaginik akimuineq.<br />
• Filosofi pillugu atuagaq ka-<br />
laallit meerartaannut.<br />
• Faaginut siunertat aaqqis-<br />
suunneqarnissaat.<br />
• Pingaarluinnarpoq 1.-10. klas-<br />
simut ataatsimut siunertaqar-<br />
nissaa (“ujalussiaq aappalaar-<br />
toq”).<br />
• Ullutsinni amerlasuunik up-<br />
perisamut tunngasunik<br />
peqarpoq (pinnersaatit,<br />
assilissat, nipilersuutit).<br />
• Faagimut pikkorissarnerit<br />
annertunngitsut amerlasuut,<br />
faagimi sapinngisat annertu -<br />
sisarlugit itisilerlugillu.<br />
• Qanoq ililluta nammineq<br />
isummersuutigut atuartunut<br />
ingerlateqqissavagut.<br />
• Nammineq paasinneriaatsimik<br />
nutarterineq aamma ilinniar-<br />
titsissutissanik atortakkanik<br />
nutarterineq.<br />
• Ilinniartitsisoq censorilu atu-<br />
artut misilitsilluarnissaanut<br />
ikiuutissapput.<br />
• Ukiumut angumerisassat/<br />
37
misilitsinnermi sammisassat<br />
atuartut aalajangeeqqataaf-<br />
figisassavaat.<br />
• Faagip pingaassusia tiimit<br />
ikittut atorneqartaraluartut.<br />
38<br />
Nipilersukkat 30-it faagimut piukkunnartut:<br />
• Oqariaatsit faagimi atortut<br />
pingaassusaat.<br />
Nipilersortartoq/tut Atia<br />
1. Med på vejen (Michael Falch) Se nu stiger solen<br />
2. Rasmus Lyberth Inunngornerit<br />
3. George Harrison My Sweet Lord<br />
4. Yusuf The beloved<br />
5. Judy Collins Amazing Grace<br />
6. The Beatles Let it be<br />
7. Nana Mouskouri Ave Maria<br />
8. Lars Lilholt Jesus, Muhammed og Buddha<br />
9. Louis Armstrong What a Wonderful World<br />
10. Madonna Isaac<br />
11. Lilholt og Lyberth Når glæden stråler<br />
12. Louis Armstrong When the Saints<br />
13. Medicine Wheel Sunrise vision<br />
14. George Harrison Give me love<br />
15. Lars Lilholt Hvor går vi hen<br />
16. Rasmus Lyberth Nunamik<br />
17. Outlandish I only ask of God<br />
18. Etta Cameron Go tell It on the Mountains<br />
19. Poul Krebs Nu er jorden stille<br />
20. Rasmus Lyberth Ullorissat unga<br />
21. Etta Cameron Go tell it on the mountains<br />
22. Lars Lilholt Dalai Lama<br />
23. Yusuf Whispers from a spiritual Garden<br />
24. John Lennon Imagine<br />
25. Angelique Kidjo Agolo<br />
26. Gregorian Hymn<br />
27. Etta Cameron Babylon<br />
28. Etta Cameron Certainly Lord<br />
29. Protest Songs (Manfred Man) With God on Our Side<br />
30. Medicine Wheel Buffalo Entrance
Censorkursus i<br />
religion og filosofi<br />
Af: Kirsten Olsen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
I de senere år har <strong>Inerisaavik</strong><br />
afholdt flere censorkurser som<br />
en konsekvens af, at der er<br />
kommet flere prøvefag i folkeskolen.<br />
Formålene med et censorkursus<br />
er:<br />
• at få opbygget et censor-<br />
korps,<br />
• at få diskuteret kriterier, så<br />
eleverne kan blive vurderet<br />
på en ensartet måde i hele<br />
landet,<br />
• at ’klæde lærere på’ til at<br />
afvikle prøver.<br />
Fagkonsulent for faget religion<br />
og filosofi, Lone Hindby, har i<br />
samarbejde med religionslærer<br />
Klaus Engelbrechtsen fra GU<br />
afholdt censorkursus i Nuuk for i<br />
alt 18 lærere fra hele landet.<br />
Deltagerne i kurset fik mulighed<br />
for at få en faglig opgradering<br />
svarende til de krav, der stilles i<br />
læringsmålene for faget.<br />
Deltagerne fik en grundig indføring<br />
i fagets læringsmål samt<br />
lovstoffet på området. Endvidere<br />
blev den skriftlige prøves udformning<br />
gennemgået, og der<br />
blev arbejdet med autentiske<br />
skriftlige elevbesvarelser, som<br />
deltagerne fik til opgave at vurdere.<br />
Vurderingskriterier blev<br />
diskuteret, hvilket forhåbentlig<br />
har givet deltagerne en god<br />
ballast og fælles forståelse for<br />
niveauet.<br />
Mundtlige prøveoplæg blev<br />
fremstillet, og der blev diskuteret<br />
prøvesituation og spørgeteknik.<br />
Deltagerne gennemførte et<br />
rollespil med en prøveafvikling<br />
lige fra start til afslutningen med<br />
votering og karaktergivning.<br />
Ud over selve prøveafviklingen<br />
havde arrangørerne valgt nogle<br />
særlige fokusområder:<br />
1. Brug af musik, kunst og<br />
genstande for at gøre under-<br />
visningen mere interessant<br />
og nærværende for eleverne.<br />
2. Gøre opmærksom på vigtigheden<br />
af at opbygge det<br />
særlige fagsprog, faget be-<br />
nytter sig af, og som elever -<br />
ne bør være fortrolige med.<br />
3. Religionshistorisk gennem-<br />
gang af de store verdens-<br />
religioner.<br />
Evalueringen viste, at:<br />
• lærerne var blevet mere be-<br />
vidste om fagets bredde og<br />
omfang.<br />
• det er vigtigt at samarbejde<br />
tværfagligt med andre fag.<br />
• der er behov for flere kurser<br />
og videreuddannelse på<br />
området.<br />
39
40<br />
30 stykker velegnet musik til faget:<br />
Kunstner Titel<br />
1. Med på vejen (Michael Falch) Se nu stiger solen<br />
2. Rasmus Lyberth Inunngornerit<br />
3. George Harrison My Sweet Lord<br />
4. Yusuf The beloved<br />
5. Judy Collins Amazing Grace<br />
6. The Beatles Let it be<br />
7. Nana Mouskouri Ave Maria<br />
8. Lars Lilholt Jesus, Muhammed og Buddha<br />
9. Louis Armstrong What a Wonderful World<br />
10. Madonna Isaac<br />
11. Lilholt og Lyberth Når glæden stråler<br />
12. Louis Armstrong When the Saints<br />
13. Medicine Wheel Sunrise vision<br />
14. George Harrison Give me love<br />
15. Lars Lilholt Hvor går vi hen<br />
16. Rasmus Lyberth Nunamik<br />
17. Outlandish I only ask of God<br />
18. Etta Cameron Go tell It on the Mountains<br />
19. Poul Krebs Nu er jorden stille<br />
20. Rasmus Lyberth Ullorissat unga<br />
21. Etta Cameron Go tell it on the mountains<br />
22. Lars Lilholt Dalai Lama<br />
23. Yusuf Whispers from a spiritual Garden<br />
24. John Lennon Imagine<br />
25. Angelique Kidjo Agolo<br />
26. Gregorian Hymn<br />
27. Etta Cameron Babylon<br />
28 Etta Cameron Certainly Lord<br />
29. Protest Songs (Manfred Man) With God on Our Side<br />
30. Medicine Wheel Buffalo Entrance
Citater fra evalueringerne, hvor<br />
deltagerne skrev om, hvilke tanker<br />
kurset havde sat i gang hos<br />
dem:<br />
• Det er en omfattende opgave<br />
at være censor, men jeg føler<br />
mig nu godt klædt på.<br />
• Andre fag og tværfaglighed i<br />
min undervisning.<br />
• Bog om filosofi til grønland-<br />
ske børn.<br />
• Redigering af fagmålene.<br />
• Det er meget vigtigt med en<br />
’rød tråd’ fra 1.-10 klasse.<br />
• Der findes mange religiøse<br />
’ting’ i vores hverdag<br />
(smykker, billeder, musik)<br />
• Behov for flere små faglige<br />
kurser til styrkelse og<br />
uddybelse af fagligheden.<br />
• Hvordan gengiver vi vores<br />
egne fortolkninger til elever -<br />
ne.<br />
• Opdatering af egen opfattelse<br />
og didaktik.<br />
• Lærer og censor skal så vidt<br />
muligt hjælpe eleverne til en<br />
god prøve.<br />
• Eleverne bør være med til at<br />
bestemme pensaopgivelser.<br />
• Fagets vigtighed på trods af<br />
det lave timetal<br />
• Vigtigheden af fagsprog<br />
41
Ilinniartitsisut tamarmik oqa<br />
Allattoq: Birthe Nielsen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
Fagi ilinniaraanni oqaatsit<br />
fagimut tunngasut aamma<br />
ilinniarneqartarput. Atuartitsinermi<br />
oqaatsit fagimut<br />
tunngasut – pinngortitalerineq<br />
aallaavigalugu.<br />
Ullut tamaasa ilinniartitsisut naapittarpaat,<br />
faginiluunniit suugaluartuni<br />
atuartitsinerminni, atuartut<br />
oqaatsinik ilinniartariaqartut. Atuarnermut<br />
tunngatillugu pingaarpoq<br />
avissaartissallugit ulluinnarni<br />
oqaatsit aammalu atuartitsinermi<br />
oqaatsit atorneqartartut.<br />
Atuartitsinermi oqaatsit, oqaasiupput<br />
atuarfimmi nutaanik ilinniarnermi<br />
atorneqartartut. Oqaatsit<br />
taakku ulluinnarni oqaatsinit abstraktiunerupput<br />
sananeqaataallu<br />
ajornakusoornerullutik. Ulluinnarnimi<br />
oqaatsit maannakkut pisunut<br />
atorneqartarput. Atuarfimmi<br />
faginut tamanut oqaatsit aalajangersimasumikatorneqartarput<br />
– aamma taaneqartartumik<br />
oqaatsit allattorsimaffiat (sprogligt<br />
register). Taamaattumik fagi ilinniaraanni,<br />
fagimut oqaatsinik<br />
tunngasunik ilinniarneruvoq.<br />
Oqaatsit aalajangersimasumik<br />
atortarneri, fagini aalajangersimasuni<br />
atuartitsinermi, atuartunut<br />
oqaatsit sammineri unammillernartuupput,<br />
aammattaaq ilinniartitsisunut.<br />
Sammisat sisamat<br />
tikkuarneqarsinnaapput immikkut<br />
eqqumaffigisassat:<br />
• Oqaatsit amerlassusaat<br />
aamma immikkut fagini<br />
42<br />
oqaatsit atortakkat, faginut<br />
aalajangersimasunut attuu-<br />
massutillit.<br />
• Oqaatsinik atueriaatsit makkuninnga<br />
ilallit – killiliinngit-<br />
sulli – nassuiaanermut,<br />
uteqqiinermut, immikkoortite-<br />
rinermullu.<br />
• Oqaatsit sananeqaataat isik-<br />
kullu oqallisigineqarsinnaasut<br />
fagit aalajangersimasut<br />
oqaasertaannut atasut.<br />
• Oqaatsinik nalunngisaqarner-<br />
mut sapinngisat assigiinngit-<br />
sut soorlu tusarnaarneq<br />
(faginut tunngasunik nas-<br />
suiaasoqartillugu il.il.), atuar-<br />
neq (faginut tunngasunik<br />
il.il.) oqalunneq (soorlu fagi-<br />
nut tunngasunik saqqummii-<br />
nermi), allanneq (allaaserisat,<br />
rapportiliat il.il).<br />
Faginut tunngasut<br />
allattorsimaffiit (Register)<br />
Faginut tamanut attuumassuteqartunut<br />
oqaatsit aalajangersimasumik<br />
atortakkat imaluunniit<br />
oqaatsinut tunngasut registerit.<br />
Registeri tassaavoq oqaatsinik<br />
atueriaatsit ilaat, imannapajaaq<br />
nassuiarneqarsinnaasut “ersiutit<br />
ataatsimoortut asuliinnaanngitsumik<br />
malitsigiittartut”.<br />
Oqaatsit registeriannut fagimi<br />
oqariaatsit fagimilu oqaatsit<br />
aalajangersimasut attuumassuteqartarput.<br />
Oqaatsit fagimut<br />
tunngasut oqaasiupput assukummattaat<br />
imminnut ataqatigiittut.<br />
Oqaatsit faginut tunngasut ataatsimoortittarneratnalaatsorne-<br />
rusanngilaq, kisiannili fagip sumut<br />
atortarneranut qaffasinnerusumut<br />
tunngasuusarluni.<br />
Registeri pinngortitalerinermut<br />
tunngasoq<br />
Allakkiat pinngortitalerinermut<br />
tunngasut amerlasuut taksonomiit<br />
atorlugit sanaajupput, tassanilu<br />
fagimi taaguutit tekniskiusut ilisaritinneqartarput,nassuiarneqarlutik,<br />
allaaserineqarlutik immikkoortinneqartarlutillu.<br />
Oqaatsit pinngortitalerinermut<br />
tunngasut silarsuarmi pisut<br />
malunnaatillit aaqqissortarpaat.<br />
Pisut malunnaatillit tamakku taksonomiikkaarlugitaaqqissugaasarput.<br />
Taksonomi tassaavoq pisunik<br />
malunnaatilinnik aaqqissorluakkamik<br />
saqqummiussineq, pisut<br />
malunnaatillit immikkoortinneqartarput<br />
minnernut annernullu,<br />
imaluunniit pisut malunnaatillit<br />
aaqqissuunnerisigut nassuiarlugu<br />
ataatsimoortumut ((suliamut)<br />
komposition)) qanoq atassuteqarnersoq.<br />
Taksonomiit immikkoortitikkat<br />
diagrammikkut takutinneqarsinnaapput,<br />
ersersillugu fagini taaguutit<br />
qanoq pissuseqarnersut<br />
immikkoortitikkanut appasinnerusunut<br />
qaffasinnerusunulluunniit<br />
ilaanersut, imaluunniit immikkoortut<br />
ilaat qanoq ilillutik ataatsimoortumut<br />
ilaanersut.<br />
Allakkiat pinngortitalerinermut<br />
tunngasut ilisarnaataasa ilagisarpaattaaq,<br />
periaatsit ingerlanerinik<br />
nassuiaaterpassuit, taamaalillunilu<br />
oqaatsinik ataqatigiilersit-
atsinut ilinniartitsisuupput<br />
Taksonomi<br />
Immikkoortiteraluni<br />
Sananeqaatinik taksonomi<br />
(ataatsimoortoq aamma immikkoortortat)<br />
soorlu ippernap assingani immikkoortortaasa<br />
atii allassimasut<br />
Sananeqaammut diagrammi soorlu imannak isikkoqarsinnaavoq:<br />
Qaqutingoorporli taksonomi taanna atuakkani ilinniutini grafiskimik<br />
takutitassiarineqartarnera. Allakkiani ersittanngilaq atuartullu namminneq<br />
paasiniartariaqartarpaat. Soorlu:<br />
kumaat qumaarsussuit trikinit milugissat Iggissami<br />
milugissat<br />
ippernat<br />
isikkoq x x<br />
najugaq x x x x x x<br />
ajoqutaaneq x x x<br />
akiuutissat x<br />
Pisunut nassuiaat: ineriartornermi aqqusaagassanik nassuiaat<br />
Isumasiuut allakkiami pinngortitalerinermut<br />
tunngasuni qitiulluinnarpoq,<br />
takutinneqartarlunilu<br />
aalajangersimasumik oqaasiliornikkut:<br />
Oqaasiliorneq tamarmiusoq,<br />
oqaaseqatigiinnik annerusumik<br />
aammalu minnerusumik oqaaseqatigiiliarineqarsimasoq(minnerusumik<br />
oqaaseqatigiiliaq sam-<br />
misamut tunngasoq)=Isumasiuut/<br />
isumasiuummik nassuiaaneq,<br />
soorlu:<br />
• Uumasut uumasoqamminni<br />
inuusut soorlu uumasuaraap-<br />
put, uumasut naasulluunniit<br />
iluini qaaviniluunniit najugal -<br />
lit.<br />
• Kumaat uumasuupput uuma-<br />
soqatiminni inuusut, uumas-<br />
sisartut. Soorlu oqaatsit makku:<br />
sananeqaatigivaa, immikkoortiterneqarsinnaapput,<br />
sananeqaatigaat,<br />
milluppaa, arrortippaa, taartigiipput,<br />
piiarpaa, nungusarpaa, peerpaa,<br />
allanngortippaa.<br />
Ilinniutit atukkajuttarpaat takussutissiat<br />
assigiinngitsut grafiskiusut,<br />
soorlu ilusilikkat takussutissiat<br />
(figurer) aamma diagrammit,<br />
takutinniarlugit pisut taamaattut.<br />
Pisunut nassuiaat:<br />
piffiup ingerlanera<br />
Pisunut nassuiaat:<br />
flowdiagram<br />
susilinni aalajangersimasuni<br />
najugaqarsinnaasut.<br />
• Qumaq uumasuuvoq uuma-<br />
soqatimini inuusoq aalisakkat<br />
erlaviini najugaqarsinnaasoq,<br />
aamma miluumasut inuillu<br />
erlaviini.<br />
• Trikiinit qullugiaapput amma-<br />
lortut mikisut, taakkulu<br />
uumasut allat iluini inuunertik<br />
nallugu najugaqarsinnaapput.<br />
43
Faginut tunngasuni allakkiat imarisartagaat:<br />
Oqaatsit takussaasorujussuit 80% soorlu: uagut, uanga, pisuppoq, arpappoq<br />
Oqaatsit faginut tunngasut 5% oqaatsit faginut tunngalluinnartut<br />
Oqaatsit fagimut tunngasut<br />
siornaniittut 10% soorlu: agguarlugu, sanguvoq<br />
Oqaatsit atorneqarpianngitsut 5% soorlu: New Zealandimut innersuunneqarpoq<br />
(oqaatsit faginut tunngasut siornaniittut (oqaatsit akademiskiusut) oqaasiupput<br />
atassuteqalersitsisartut.<br />
Oqaatsit faginut<br />
tunngasut<br />
Oqaatsit faginut tunngasut oqaasiupput<br />
faginut sammisanut<br />
atassuteqarluinnartut,<br />
allatamilu sammisamut tunngasut.<br />
Perorsaanermut tunngatillugu<br />
pingaartuuvoq malugisariaqarlugu,<br />
atuartunut<br />
ataasiakkaanut oqaatsit suut ajornakusuussanersut,eqqoriakannerneqarsinnaagunaraluartoq<br />
oqaatsip takkuttarnerata<br />
akulikissusaa malillugu.<br />
Atuartitsinermi atuartunut ajornartorsiortitsisinnaavoqilinniartitsisup<br />
oqaatsit suut ajornakusoortutut<br />
isiginerai, taavalu ilinniartitsisup<br />
aalajangiisarneranut<br />
oqaatsit sorliit atuartunut nassuiarluarneqassanersut.<br />
Oqaatsit faginut<br />
tunngasut siornaniittut<br />
Oqaatsit faginut tunngasut siornaniittut,<br />
oqaasiupput oqariaasiullutillu<br />
immikkoortut, taakkulu<br />
oqaatsit faginut tunngasut ataasiakkaat<br />
ataatsimuulersittarpaat.<br />
Allatani faginut tunngasuni assigiinngitsuni<br />
nalinginnaasuupput,<br />
faginulli aalajangersimasunut attaveqaratik.<br />
Oqaatsit faginut tunngasut siorna-<br />
44<br />
niittut, oqaasiupput faginut<br />
tunngasuiunngitsut, nalinginnaasumillu<br />
atuakkani imaluunniit<br />
ilinniartitsinermi nassuiarneqartanngitsut,<br />
pissutigalugu ilinniartitsisoq<br />
isumaqartarmat oqaatsit<br />
ilisimaneqareersut. Oqaatsillu<br />
taakku atuartunut ajornartorsiortitsikkajuttuupput.<br />
Perorsaanermut tunngatillugu<br />
piukkunnarpoq oqaatsitsigut pimoorullugit<br />
sammissallugu, qanoq<br />
ililluni pinngortitami naapitassat<br />
ataatsimoorutissaannik takussutissanik<br />
nassaassanerluni.<br />
Atuartitsinissap ingerlanissaanik<br />
pilersaarusiornermi atuakkanik<br />
atugassanik aalajangiinermi,<br />
eqqarsaatigineqassaaq/oqallisigineqassaaq,<br />
atuartitsinermi pinngortitalerinermi<br />
registerip ilai<br />
sorliit qitiutinneqassanersut.<br />
Amerlasuutigut atuartut fagit registerianik<br />
atuinerat annikittaqaaq,<br />
pissutigalugu allatat faginut tunngasuttusarnaarneqarsinnaammata<br />
atuarneqarlutillu, aammalu<br />
misileraatissanik piareersaasoqarsinnaallunisuliarinittoqarsinnaammat<br />
oqaluppianngikkaluarluni,<br />
makkua avataasigut; utaqqilaarit,<br />
una qaalaaruk, qaalaarit il.il.<br />
Eqikkaalluni imannak oqartoqarsinnaavoq:<br />
• Fagip oqaasertai ilinniaraanni,<br />
paasiinnarnagit aamma nammi-<br />
neerluni atorneqarsinnaasariaqarput.<br />
• Pingaartuuvoq eqqumaffigissallugu,<br />
qanoq atsigisumik imaluunniit<br />
qanoq annikitsigisumik atuartut<br />
periarfissinneqarnersut oqaatsit<br />
registeriat atussallugu.<br />
• Periaatsit assigiinngitsut atorlugit<br />
faginut tunngasunik suliaqarnermi<br />
oqaatsit silarsuaat ilanngunneqarsinnaavoq,<br />
immikkoortutut<br />
ilanngutiinnakkatut saqqummerani.<br />
• Pingaarpoq erseqqissassallugu,<br />
oqaatsinik ilinniartitsisup oqaatsit<br />
tungaasigut akisussaaffia sunaanersoq,<br />
kinalu taarsiissanersoq<br />
akisussaaffiup taamaatiffiata killingani.<br />
Akulikippallaartutigut atuartut<br />
allataq paasiinnartussaasarpaat,<br />
akuttuallaartumillu allannikkut<br />
oqalunnikkulluunniit ingerlateqqittarlugu!<br />
Fagi pissaaneqarfigilissagaanni<br />
oqaasertassaanik<br />
sanasinnaasariaqarpoq!<br />
Tigusiffiit: Dansk som andetsprog i fagene;<br />
aaqqissuisoq Helle Pia Laursen.<br />
Allatami assersuusiat uanngaaneersuupput:<br />
”Snyltere og plageånder” qupperneq 56<br />
aamma “Biologik – Om det levende”
Alle lærere er<br />
sproglærere<br />
Af: Birthe Nielsen, <strong>Inerisaavik</strong><br />
At lære et fag er også at<br />
lære det sprog, der knytter<br />
sig til faget.<br />
Om fagsprog i undervisningen<br />
– med udgangspunkt i<br />
naturfag.<br />
Til dagligt møder alle lærere,<br />
uanset hvilket fag de underviser<br />
i, elever der skal lære sprog. I<br />
en skolemæssig sammenhæng<br />
er det vigtigt at skelne mellem<br />
en hverdags- og en skolemæssig<br />
sprogbrug.<br />
Skolesproget, er det sprog, der<br />
bruges, når der skal læres nyt<br />
stof i skolen. Dette sprog er<br />
langt mere abstrakt og kompliceret<br />
end hverdagssproget, der<br />
er knyttet til en situationsbundet<br />
her og nu brug.<br />
Til hvert eneste fag i skolen<br />
knytter der sig bestemte måder<br />
at bruge sproget på – også kaldet<br />
et sprogligt register. Derfor<br />
er det at lære et fag også at<br />
lære det sprog, der knytter sig<br />
til faget.<br />
Disse bestemte måder at bruge<br />
sproget på i fagundervisningen<br />
giver sproglige udfordringer for<br />
eleverne, men også for lærerne.<br />
Der kan peges på følgende fire<br />
områder, som kræver særlig<br />
opmærksomhed:<br />
• Ordforråd og fagudtryk, der<br />
er knyttet til det enkelte<br />
fagområde.<br />
• Sprogfunktioner, der omfat-<br />
ter – men ikke begrænser sig<br />
til – at forklare, at resumere,<br />
at klassificere.<br />
• Sproglige strukturer og dis-<br />
kursive træk, der er forbun-<br />
det med det konkrete faglige<br />
register.<br />
• Forskellige sproglige færdigheder<br />
som for eksempel lytning<br />
(til gennemgang af et<br />
fagligt stof mv.), læsning (af<br />
faglitteratur mv.), tale (blandt<br />
andet i forbindelse med præ-<br />
sentation af fagligt stof),<br />
skrivning (af rapporter mv.).<br />
Faglige registre<br />
Til ethvert fag knytter der sig<br />
altså bestemte måder at bruge<br />
sproget på eller bestemte sproglige<br />
registre. Et register er en<br />
slags sprogligt mønster, som<br />
kan beskrives som ”en klynge<br />
af forbundne træk, der har en<br />
mere-end-tilfældig tendens til at<br />
optræde sammen”.<br />
Forskellige fagudtryk eller fagord<br />
knytter sig til det sproglige register.<br />
De faglige ord er sproglige<br />
enheder, der sættes i relation<br />
til hinanden. Den måde, fagord<br />
sammenkædes på, er ikke tilfældig,<br />
men har at gøre med fagets<br />
overordnede funktion.<br />
Det naturfaglige register<br />
Mange naturvidenskabelige tekster<br />
er bygget op over taksonomier,<br />
hvori tekniske termer introduceres,<br />
defineres, beskrives og<br />
klassificeres.<br />
Det naturvidenskabelige sprog<br />
organiserer fænomener i verden.<br />
Disse fænomener vil typisk<br />
være organiseret i taksonomier.<br />
En taksonomi er en systematisk<br />
fremstilling af fænomener,<br />
der klassificerer fænomener via<br />
under- og overordning eller via<br />
organisering af fænomener gennem<br />
angivelse af, hvordan dele<br />
forholder sig til en given helhed<br />
(komposition).<br />
Klassificerende taksonomier kan<br />
repræsenteres ved et diagram,<br />
der viser, enten hvordan visse<br />
termer fungerer som underkategorier<br />
i forhold til en overkategori,<br />
eller hvordan givne dele er<br />
relateret i forhold til en helhed.<br />
45
Taksonomi<br />
Et kompositionsdiagram kan for<br />
eksempel se sådan ud:<br />
Det er dog sjældent, at denne taksonomi anskueliggøres grafisk i<br />
lærebøgerne. Den ligger ofte skjult i teksten og må udledes af eleverne<br />
selv. Fx:<br />
Procesbeskrivelse: Tegneserie<br />
Klassificerende<br />
Tidsakse/tidslinje Flowdiagram<br />
Definitionen er central i<br />
naturvidenskabelige tekster<br />
og udtrykkes ved en<br />
bestemt sætningsopbygning:<br />
Helsætning med oversætning<br />
og ledsætning<br />
(relativledsætning) = Definition/<br />
definerende beskrivelse, fx:<br />
46<br />
Kompositionstaksonomi<br />
(helhed og dele) fx billede af myg<br />
med navne på de dele den består af<br />
• Snyltere er fx små dyr, som<br />
lever enten inde i eller uden<br />
på andre dyr eller planter.<br />
• Lus er snyltere, som kun kan<br />
leve på bestemte organismer.<br />
• Bændelormen er en snylter,<br />
Et andet typisk træk ved naturfagstekster<br />
er, at de rummer<br />
mange procesbeskrivelser og<br />
dermed ord, der skaber relationer.<br />
Fx ord som består af,<br />
kan inddeles i, er sammensat af,<br />
optage, opløse, udveksle, udskille,<br />
nedbryde, afgive, omdanne.<br />
Ofte anvender lærebøgerne forskellige<br />
grafiske repræsentationer<br />
som figurer og diagrammer<br />
til at repræsentere processer<br />
som disse.<br />
som kan leve i tarmene fisk,<br />
pattedyr og mennesker.<br />
• Trikiner er små runde orme,<br />
som kan leve inde i andre dyr<br />
hele deres liv.
I en typisk fagtekst:<br />
Højfrekvente ord 80 % fx vi, jeg, gå, løbe<br />
Fagord 5 % specifikt knyttet til faget<br />
Før-faglige ord 10 % fx inddele, bøje af<br />
Lavfrekvente ord 5 % fx henvises til New Zealand<br />
Før-faglige ord (akademiske ord) er ord, der skaber sammenhæng og relationer.<br />
Faglige ord<br />
Faglige ord er ord, der er direkte<br />
knyttet til det specifikke fagområde,<br />
som den pågældende<br />
tekst behandler.<br />
I pædagogisk sammenhæng<br />
er det væsentligt at være opmærksom<br />
på, at det nok ikke er<br />
muligt at slutte sig til, hvad der<br />
opleves som værende vanskeligt<br />
for den enkelte elev i en given<br />
situation, om end man til en vis<br />
grad kan have formodninger<br />
derom blandt andet ud fra ordets<br />
generelle hyppighed.<br />
En faktor, der i undervisningssammenhæng<br />
spiller ind på elevernes<br />
faktiske vanskeligheder,<br />
hvad angår ordforråd, er lærerens<br />
vurderinger af, hvad der er<br />
vanskelige ord, og dermed hans<br />
eller hendes afgørelser over,<br />
hvilke ord der udtrykkeligt skal<br />
forklares for eleverne.<br />
Før-faglige ord<br />
Før-faglige ord er de særlige<br />
ord og udtryk, der angiver den<br />
logiske sammenhæng mellem de<br />
enkelte fagbegreber.<br />
Det er de ord, der er almindelige<br />
i forskellige typer af fagtekster,<br />
men som ikke er direkte knyttet<br />
til et bestemt fagområde.<br />
Før-faglige ord er de ord, som<br />
ikke er egentlige fagord, og som<br />
typisk ikke forklares hverken i<br />
tekstbogen eller i undervisningen,<br />
fordi læreren går ud fra, at<br />
det er kendte ord, men netop<br />
disse ord volder ofte særlige<br />
vanskeligheder for elever.<br />
I et pædagogisk perspektiv vil<br />
det derfor være oplagt at sætte<br />
sprogligt fokus på, hvorledes<br />
man kan udtrykke relationer<br />
mellem naturfaglige fænomener.<br />
I planlægningen af et undervisningsforløbet<br />
bør det på baggrund<br />
af de udvalgte lærebogsmaterialer<br />
overvejes/diskuteres,<br />
hvilke træk af det naturfaglige<br />
register der skal sættes fokus på<br />
i undervisningen.<br />
Ofte er elevernes brug af det<br />
faglige register yderst begrænset,<br />
fordi man godt kan lytte<br />
til og læse faglige tekster samt<br />
opstille og gennemføre forsøg<br />
uden at sige ret meget mere<br />
end vent lige lidt, giv mig lige den<br />
der, kom lige her osv.<br />
Sammenfattende kan man sige<br />
at:<br />
• Det at lære et fags sprog,<br />
er ikke alene at forstå det,<br />
men også selvstændigt at<br />
kunne anvende det aktivt.<br />
• Det er væsentligt at være<br />
opmærksom på, hvor meget<br />
eller hvor lidt eleverne faktisk<br />
får mulighed for at anvende<br />
det sproglige register.<br />
• Der er forskellige måder,<br />
hvorpå arbejdet med den<br />
sproglige dimension kan in-<br />
tegreres i det faglige arbejde,<br />
uden at fremstå som et løs-<br />
revet appendiks.<br />
• Det er væsentlig at få præci-<br />
seret, hvad der er sprog-<br />
lærerens sproglige ansvar, og<br />
hvem der tager over der,<br />
hvor ansvaret stopper.<br />
Alt for ofte skal eleverne kun<br />
forstå teksten, men sjældent<br />
formidle det videre skriftlig eller<br />
mundtligt!<br />
Magt over et fag<br />
er at kunne<br />
producere sprog<br />
omkring det!<br />
Kilde:<br />
Dansk som andetsprog i fagene;<br />
redigeret af Helle Pia Laursen<br />
Eksemplerne og illustrationerne<br />
i teksten er fra forskellige bøger<br />
i serien ”Biologik – Om det levende”,<br />
udgivet af Ilinniusiorfik.<br />
47