1-2008 - Norske Kvinners Sanitetsforening
1-2008 - Norske Kvinners Sanitetsforening
1-2008 - Norske Kvinners Sanitetsforening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
FREDRIKKE<br />
Nor ske Kvinner s <strong>Sanitetsforening</strong> nr. 1 – Januar <strong>2008</strong> , årgang 93<br />
EXTRA-TILDELING 2007 – mange sanitetsforeninger fi kk støtte<br />
Vellykket SESAM-prosjekt ønsker fl ere deltakere<br />
UTESTENGT – Barn i inntektsfattige familier opplever eksklusjon<br />
Kick og vrikk under JENTEKONFERANSEN i Trondheim
Annonseplass<br />
Illustrasjonsbilde: Ingram<br />
Illustrasjonsbilde: Ingram<br />
Foto: Anne-Lise Aakervik<br />
Knekk kulturelle koder og<br />
praktisér norsk. Prosjektet<br />
SESAM har som mål å være<br />
en døråpner for kvinner med<br />
innvandrerbakgrunn. Seks sanitetsforeninger<br />
var med i et<br />
pilotprosjektet i høst og har<br />
hatt suksess med prosjektet i<br />
sitt lokalmiljø. Nå inviteres flere<br />
foreninger til å bli med.<br />
13<br />
Fra kampsport til magedans. Nok av aktiviteter å velge i på<br />
jentekonferansen i Trondheim. Konferansen er en av flere slike<br />
konferanser som sanitetskvinnene arrangerer lokalt under<br />
mottoet Våg å være, våg å velge. Formålet er å styrke ungdomsjenters<br />
selvtillitt.<br />
Illustrasjonsbilde: Ingram<br />
EXTRA-midler til sanitetsprosjekter:<br />
Sansehager, helsesvømming,<br />
aktivitetspark og fiskeplass<br />
er noen av prosjektene som<br />
lokale sanitetslag fikk støtte til i<br />
<strong>2008</strong> gjennom EXTRA-tildelingen<br />
i 2007.<br />
6<br />
18<br />
12<br />
innhold<br />
Reportasjer<br />
Kjempeløft for revmatismesykehus ............. 5<br />
Da jentene våget å velge! ......................... 6<br />
Når inngangsbiletten mangler ......................... 10<br />
EXTRA-midler til sanitetsforeninger ........ 13<br />
Kvinne er kvinne best ............................................ 16<br />
SESAM – Bli med! .................................................... 18<br />
Kløvermerket bringer lykke .............................. 20<br />
Barn og unge – Murmansk ................................ 21<br />
Skoleprosjekt i Indonesia .................................... 22<br />
Organisasjon<br />
I tråd med den røde tråd ............................................... 23<br />
Osteoporose – De vanligst stilte spørsmål ............... 26<br />
Nytt fra N.K.S. Kløverinstitusjonene as ....................... 26<br />
Æresmerket ......................................................................... 28<br />
Ymse<br />
Nye i sekretariatet .......................................... 28<br />
Pressenytt ....................................................... 29<br />
Sanitetsnorge rundt<br />
Innsendt stoff .............................................. 30<br />
Når inngangsbilletten mangler: Barns opplevelse<br />
av å stå på utsiden av samfunnet er<br />
et gjennomgående trekk i den kvalitative<br />
delundersøkelsen som forsker Anne Brita<br />
Thorød har foretatt. Delprosjektet er et ledd<br />
i et ti årig forskningsprosjekt som NOVA og<br />
N.K.S. tok initiativ til i 2000.<br />
2 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 3
FREDRIKKE 1/08<br />
Forsiden<br />
Fra jentekonferansen i Trondheim 2007<br />
Foto: Anne-Lise Aakervik<br />
Utgiver<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong><br />
Munthes gate 33, 0260 Oslo<br />
Tel: 24 11 56 20 – Faks: 22 44 76 21<br />
www.sanitetskvinnene.no<br />
Redaktører<br />
Mari M. Press/Maj-Britt Thomsen<br />
Tel: 24 11 56 37 – Mob: 412 11 467<br />
mari.press@sanitetskvinnene.no<br />
Medlemsservice<br />
Edel Hilstad<br />
Tel: 24 11 56 32<br />
edel.hilstad@sanitetskvinnene.no<br />
Redaksjonskomité<br />
N.K.S. organisasjonsleder, nestledere<br />
og informasjonssjef<br />
Abonnement<br />
Kr 250,- per år<br />
Layout<br />
SolDesign<br />
soldesign@getmail.no<br />
Repro og trykk<br />
Panzerprint as<br />
Opplag: 63 000<br />
Materiellfrist nr. 2/08<br />
25. februar <strong>2008</strong><br />
Annonser<br />
Per Sletholt & Co<br />
Tlf: 23 30 21 30<br />
Faks: 23 30 21 31<br />
per@pssport.no<br />
ISSN 0808-3878<br />
Gå hjem og gjør<br />
jorden litt deiligere i <strong>2008</strong><br />
I skrivende stund er vi langt inne<br />
i adventstiden, og kjente og kjære<br />
julesanger kan høres og frembringer<br />
glede og forventninger hos store og<br />
små. «Deilig er jorden» er en av de<br />
julesangene vi synger mest. Sangen<br />
var opprinnelig en tysk protestsang<br />
mot krig fra 1850. Men innholdet<br />
passer godt til julens budskap.<br />
For snart 20 år siden ble det gitt ut<br />
en bok med artikler av Don Camillo<br />
(sjefsredaktør i Aftenposten, Hans<br />
Vatne), og tittelen var nettopp «Deilig<br />
er jorden». Han sier: «Jo da, sangen<br />
er nydelig og melodien er vakker,<br />
det er ikke det. Men, deilig er<br />
jorden? Jorden er da ikke det minste<br />
deilig». Han trekker bl.a. frem krig,<br />
sult, forfølgelse. Han forsetter med<br />
å fremholde at «jorden kunne vært<br />
deilig». Han erkjenner at dette ikke<br />
kan gjøres over natten, men at vi i<br />
første omgang kan bidra til at vår<br />
lille del av jordkloden blir noe<br />
«deiligere». Han oppfordrer oss:<br />
«Gå hjem og gjør jorden deilig».<br />
Det er mye av det N.K.S.’ arbeid<br />
dreier seg om; å gjøre livet lettere for<br />
mange som ikke har det så lett. Jeg<br />
velger å ta utgangspunkt i N.K.S.’<br />
motto når jeg reflekterer over hva vi<br />
kan bidra med lokalt og sentralt for<br />
å gjøre jorden litt «deiligere» i <strong>2008</strong>:<br />
I de små ting frihet. I de store enighet.<br />
I alle ting kjærlighet.<br />
I de små ting frihet forbinder jeg<br />
med alle våre lokalforeninger og de<br />
tiltak dere iverksetter med omtanke<br />
for nærmiljøet som veileder. Sanitetskvinnene<br />
ser behov og handler. Det<br />
er kort vei fra beslutning til handling.<br />
Uten denne frivillige innsats ville<br />
mange lokalsamfunn vært «fattige».<br />
I de store ting enighet knytter jeg<br />
til at N.K.S. er en landsdekkende<br />
organisasjon. Landsmøtet 2007 trakk<br />
frem at det måtte bli en tydeligere<br />
«rød tråd» i organisasjonen. Denne<br />
kan synliggjøres gjennom at alle<br />
ledd mer aktivt bruker handlingsplanen<br />
vedtatt av Landsmøtet, og<br />
gjennom felles nasjonale satsingsområder<br />
og prosjekter. I <strong>2008</strong> er<br />
dette kvinnehelse og omsorgsberedskap<br />
og nye felles prosjekter er «Min<br />
dag i dag» og prosjekter i Etiopia:<br />
sykehjem i Addis Abeba og utvikling<br />
av den Etiopiske <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong>.<br />
SESAM (styrt engasjerende<br />
samtale), som er tiltak/kurs rettet<br />
mot kvinner med innvandrerbakgrunn<br />
er eksempel på prosjekter<br />
som kan engasjere sanitetskvinner<br />
over hele landet.<br />
I alle ting kjærlighet kan knyttes<br />
til hvordan vi har det internt i<br />
N.K.S. og hvordan vi er i forhold<br />
til de vi ønsker å hjelpe. Respekt er<br />
grunnlaget for kjærlighet. Denne<br />
enkle siste setning i vårt motto kan<br />
også knyttes til organisasjonskultur.<br />
Skal vi også i fremtiden ha ressurser<br />
(menneskelig og økonomisk) til å<br />
gjøre jorden «deiligere», må N.K.S.<br />
få nye medlemmer. Nye medlemmer<br />
vil velge N.K.S. på grunn av sakene<br />
vi arbeider med og at det er hos oss<br />
de finner det mest meningsfullt å<br />
være en frivillig. Men vi må også<br />
beholde medlemmene. Da må vi ha<br />
en vertsskapskultur der nye medlemmer<br />
opplever å være velkomne,<br />
hit var det godt å komme, her er det<br />
godt å være.<br />
Det som kjennetegner N.K.S, er at<br />
organisasjonen er tuftet på en ideologi<br />
der grunntanken er å være til<br />
for andre. Jeg er trygg på at med<br />
mottoet vårt som veiviser er N.K.S.<br />
en organisasjon for fremtiden.<br />
Anne-Karin Nygård<br />
generalsekretær<br />
Plantegning i 3D sett fra nordøst. Plantegning i 3D. Slik er spisesalen tenkt.<br />
Kjempeløft<br />
for Haugesund <strong>Sanitetsforening</strong>s<br />
Revmatismesykehus<br />
Haugesund <strong>Sanitetsforening</strong>s Revmatismesykehus (HSR) har vedtatt å investere<br />
300 millioner kroner i etablering av et splitter nytt rehabiliteringssenter.<br />
Resultatet vil være 100 nye sengeplasser for rehabilitering, to nye fløyer,<br />
oppussing av eksisterende sykehus og om lag 50 nye årsverk.<br />
– Vi er svært glade over det vedtak som nå<br />
er gjort og at vi er i stand til å gjøre dette<br />
både for ansatte og for de som trenger sykehuset,<br />
men vi går en utfordrende tid i møte,<br />
sier Wenche Karlsen, leder av Haugesund<br />
sanitetsforening som eier og driver revmatismesykehuset.<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>en har 138<br />
medlemmer, og revmatismesykehuset har<br />
vært prioritet nummer en siden det ble etablert<br />
i 1957.<br />
Nasjonale føringer<br />
I dag er det svært få rehabiliteringsplasser i<br />
forhold til behov i Helse Vest. I Soria Moriaerklæringen<br />
har regjeringen slått fast at den<br />
vil sikre rehabilitering og opptrening til alle<br />
som trenger det etter sykdom eller skade.<br />
Det er utarbeidet en Nasjonal strategi for<br />
habilitering og rehabilitering (<strong>2008</strong>–2011)<br />
som nå er til behandling i Stortinget.<br />
Utbygging i etapper<br />
Ansatte og pasienter ved Haugesund <strong>Sanitetsforening</strong>s<br />
Revmatismesykehus tok imot<br />
nyheten om utbygging med stor glede. Revmatismesykehuset<br />
er 50 år, og bygningsmassen<br />
har behov for oppgradering. Utbyggingen<br />
vil skje i to etapper. – Vi har forplik-<br />
telser og bestillinger så sykehuset skal være<br />
i full drift mens utbyggingen pågår. To helt<br />
nye sykehusblokker skal bygges, deretter vil<br />
driften flyttes over i disse mens den eksisterende<br />
sykehusblokken pusses opp. Det vil<br />
bli bygget en ny toppetasje med kantine og<br />
treningskjøkken, forteller Wenche Karlsen.<br />
Om fire år vil Haugesund <strong>Sanitetsforening</strong>s<br />
Revmatismesykehus være et toppmoderne<br />
spesialsykehus med et rehabiliteringstilbud<br />
til flere pasientgrupper.<br />
Tekst: Kristin Reiten<br />
Foto: OPUS arkitekter as<br />
Haugesund <strong>Sanitetsforening</strong>s Revmatismesykehus AS er et<br />
spesialsykehus for pasienter med revmatiske sykdommer, og<br />
for pasienter med ulike typer hudsykdommer. Sykehuset er et<br />
privat aksjeselskap med ideelt formål og er eid av Haugesund<br />
sanitetsforening.<br />
Revmatismesykehuset har sengeavdelinger for pasienter med<br />
revmatologiske og revmakirugiske lidelser, revmatologisk, revmakirurgisk<br />
og dermatologisk (hud) poliklinikk, terapiavdeling<br />
og enhet for forskning, opplæring og undervisning. Sykehuset<br />
har også eget fysioterapi institutt.<br />
For mer info, se www.hsr.as<br />
4 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 5
Da jentene våget å velge!<br />
Trondheim: «Så knytter dere nevene slik jeg har lært dere!» 25 never spretter opp i<br />
været. «Så skal dere slå sånn»! Snart høres kjappe klask når knyttnever møter lærputa.<br />
Tekst og foto: Anne-Lise Aakervik<br />
Det er tid for den første «Våg å<br />
være, våg å velge» konferanse i<br />
Trondheim. Klokka ni på morgenen<br />
summet det forventningsfullt fra 450<br />
jenter mellom 14 og 15 år i idrettshallen.<br />
– Dette blir bra. Bedre enn å være på sko-<br />
len i alle fall, sier jentene som sitter foran<br />
meg på gulvet.<br />
– Men hvorfor trenger dere en egen konferanse<br />
da?<br />
– De ser på hverandre, nei, er det ikke for<br />
at jenter skal få mer selvtillit da?<br />
Flott å få en egen dag synes<br />
disse jentene fra Lade skole:<br />
F.v: Helene, Kine, Pernille,<br />
Victoria og Marianne.<br />
– Har dere selvtillit, spør jeg?<br />
– Ja, æ har nok æ, sier Solrunn til latter fra<br />
de andre. Og så er vi i gang.<br />
Etter innledende ord fra Sidsel Maske fra<br />
Trondhjem <strong>Sanitetsforening</strong>, entrer skuespiller<br />
Marianne Meløy scenen og kåserer<br />
om jenter som tørr og om de som ikke<br />
tørr å tørre. Deretter kommer en personlig<br />
historie om jenta som torde, og som nå er<br />
leder for IKEA Trondheim. Så sprer jentene<br />
seg for alle vinder.<br />
Klirring av pinner<br />
Dagen bringer durende symaskiner, eksotiske<br />
rytmer, hoftevrikk, klirrende strikkepinner,<br />
fnisende jenter, hviskende jenter,<br />
hvinende jenter og stille, malende jenter.<br />
Det er hip hop rytmer i kjelleren og teatersport<br />
på loftet. Ikke overraskende er gruppene<br />
med fargeanalyse, hudpleie, sminke<br />
og hår fulltegnet, og vel så det. Sminke er<br />
helt vanlig blant dagens 14 og 15 åringer,<br />
konstaterer jeg, og tenker at tidene forandrer<br />
seg. I strikkekroken sitter noen jenter<br />
fra 9. klasse ved Spongdal skole. De har i<br />
tillegg valgt selvforsvar. Egentlig er det ikke<br />
så vanlig at de er så stille som nå, innrømmer<br />
de. Men det har muligens noe med<br />
strikkinga å gjøre – for de strikker ikke så<br />
mye til vanlig. Det er viktig å samles uten<br />
at guttene er med, synes jentene. Som<br />
synes de også er modige til vanlig, og er<br />
ganske så sikre på at de tar egne valg. – Ja,<br />
vi hører ikke så mye på andre, ler Marthe<br />
Leinum Holm. – Bare hvis det er fornuftig<br />
altså.<br />
Stoler på hverandre<br />
I teatersportsalen er lufta stinn, og det er<br />
hett. Jentene går rundt og jobber med ord.<br />
De sier ett ord hver, og slik dannes en fortelling<br />
med fremdrift. Latterkulene kommer<br />
hyppig. «Herregud» stønner de tvikroket.<br />
De skifter partner, og fortsetter. Her må<br />
man stole på den andre og fange opp innspill<br />
slik at fortellingen utvikler seg. Lærer<br />
Kari Hustad ler. «Dere er kjempeflinke» sier<br />
hun, nå skal vi jobbe frysteknikk.<br />
I gangen har det vaglet seg seks jenter fra<br />
Lade skole. – Endelig er det noe for jentene,<br />
sier en. – Ja, for guttene tar all oppmerksomheten,<br />
sier en annen.<br />
– Hva er vanskeligst med å være tenåring<br />
i dag da? spør jeg. – Det er så mye å velge<br />
mellom, og det er så lett å velge feil, sier<br />
en. Kanskje ender du opp med noe som<br />
ikke er riktig for deg. Det er ikke enkelt å<br />
vite hva man skal bli.<br />
På denne dagen hadde alle valgt kostholdskurs.<br />
– Hva lærte dere der da?<br />
– Vi skal ikke spise brød, men kylling, salat,<br />
gulrot og sånt. Bare brød på kvelden.<br />
– Men hva har dere i matpakkene deres<br />
da? spør jeg. Brødskive kommer det unisont.<br />
Men de forsikrer meg om at de kommer<br />
til å stå opp om morgenen å lage salat<br />
til skolelunsjen.<br />
Vise at man er verdt noe<br />
Midt i det hele går Sidsel Maske rundt og<br />
stråler som en sol. Fire sanitetsforeninger:<br />
Trondhjem, Tiller, Byneset og Strindheim,<br />
har holdt på i nesten to år med å planlegge<br />
konferansen, og alt ser ut til å gå bra.<br />
– Lærerne er fornøyde og det ser ut til at<br />
jentene koser seg. Håpet er at jentene prøver<br />
noe de ikke har forsøkt før, og at de<br />
spør om ting de lurer på. Dessuten håper<br />
jeg jo at når de ser trekløveret vårt neste<br />
gang, så husker de oss, og denne dagen,<br />
sier Sidsel. De hadde håpet på rundt 1000<br />
jenter, men erfarte at tilbudet ut til skolene<br />
i Trondheimsregionen er så stort, slik at<br />
antall påmeldte ble 450. Desto mer moro<br />
for de som kom.<br />
Midt på dagen er det tid for sjokolademelk<br />
og frukt og en liten pause. Da blir det folksomt<br />
rundt standen hvor det deles ut kondomer<br />
og vises hvordan den skal brukes.<br />
Dessuten blir det ganske mye fnising også!<br />
Ett sted hersker stillheten på konferansen.<br />
De som har valgt maling sitter fordypet i<br />
farger og papir. Her inne hviskes det knapt,<br />
KVINNEHELSE<br />
Det males i dyp konsentrasjon.<br />
F.v.: Viktoria Berg og<br />
Signe Helmersen fra Selsbakk<br />
skole koser seg.<br />
6 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 7
KVINNEHELSE KVINNEHELSE<br />
Slå til!, var oppfordringen fra<br />
Tae Kwon Do instruktøren.<br />
Jentene lot seg ikke be to<br />
ganger.<br />
Andra, Quynh, Karianne,<br />
Cristina og Silje fra Stabbursmoen<br />
skole har det gøy på<br />
jentekonferanse. Men er litt<br />
bekymret for at guttene skal<br />
bruke opp hele klassekassa<br />
på kino.<br />
og ark etter ark fylles med fargerike hender.<br />
Signe og Viktoria fra Selsbakk skole er langt<br />
inn i fargenes verden og har det veldig bra.<br />
– Det er artig å komme sammen med alle<br />
jentene og møte de fra andre skoler. Også<br />
er det bra å bli kvitt de bråkete og negative<br />
guttene, sier de i kor. Jentedagen trengs<br />
for å vise at man er verdt noe, er de skjønt<br />
enige om.<br />
Et vondt punkt<br />
Kampsportjentene har lært å finne et vondt<br />
punkt ved albuen. De tester hverandres<br />
smertegrenser. Etterpå sparker de hver-<br />
andre i magen, men den som blir sparket<br />
holder en tykk matte foran seg. Jentene<br />
biter tennene sammen og sparker for fullt.<br />
Der! Der og der! Innsatsen er det ingenting<br />
å si på. Det siste rommet jeg stikker hodet<br />
inn i er til magedanserne. Der står Vienoula<br />
Røed og forklarer prinsippene. – Kom hit<br />
og kjenn, oppfordrer hun og får ungjentene<br />
til å kjenne muskelbruken i hoftene sine.<br />
Magedans er ikke bare magen, nei! Med<br />
fargerike skjerf og klirrende paljetter rundt<br />
hoftene danser jentene konsentrert rundt i<br />
rommet.<br />
På tribunen har noen jenter fra Stabbursmoen<br />
skole slått seg ned. Også de har hatt<br />
en morsom dag, men er litt bekymret for<br />
guttene. De skulle nemlig på kino, og bruker<br />
av pengene som hele klassen hadde<br />
vært med og samlet inn. Det er ikke rettferdig<br />
sier Andrea, Quynh, Karianne og<br />
Cristina. Og det må jeg jo gi de rett i. De<br />
hadde valgt foto og sminke, men syntes det<br />
ble litt for mye teori.<br />
– Hvordan er det å være 15 år i 2007 spør<br />
jeg jentene. De vrir seg litt, har egentlig<br />
ikke lyst til å svare. Andrea tar mot til seg.<br />
– Det er ganske mye press, sier hun. Man<br />
må passe inn, og gjøre det andre vil man<br />
skal gjøre.<br />
– Snakkes, sier Karianne, og reiser seg og<br />
går. Det gjør jeg også.<br />
La deg inspirere av hender, lød oppgaven<br />
til de som valgte maling.<br />
Frys! Roper en i publikum, og tar<br />
over den ene rollen. Deretter går fortellingen<br />
videre. Teatersport er gøy!<br />
I alt 11 sanitetskvinner (ved ni av<br />
dem) fra fire foreninger i Trondheim<br />
hadde hånd om arrangementet.<br />
– Dette er et stort løft for oss, sier<br />
talsperson for konferansen: Sidsel<br />
Maske, nr. tre fra venstre.<br />
I dyp konsentrert om<br />
strikketøyet sitter Marthe<br />
Leinum Holm fra Spongdal<br />
skole på tribunen.<br />
Eggende rytmer drar tankene mot sydlige<br />
strøk. Mavedanserinnene i full konsentrasjon.<br />
Det er kroppsbeherskelse og trening.<br />
8 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 9
FORSKNING – BARN OG UNGE<br />
Når inngangsbilletten mangler<br />
Det er ikke akkurat mangel på mat og klær det står på. Å være fattig i Norge kan<br />
ha mange mindre synlige konsekvenser, ikke minst for de barna som er rammet.<br />
Det viser forskningsprosjektet «Barns levekår – betydningen av familiens økonomi<br />
for barns hverdag».<br />
Tekst: Elisabeth T. Swärd<br />
Illustrasjon: Malgorzata Piotrowska<br />
I<br />
forskningsprosjektet som <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong><br />
<strong>Sanitetsforening</strong> og forskningsinstituttet<br />
NOVA (Norsk Institutt for<br />
forskning om oppvekst, velferd og aldring)<br />
tok initiativet til i 2000, har både foreldre<br />
og barn blitt intervjuet om hvordan livet<br />
arter seg når pengene ikke strekker til.<br />
Levekårsundersøkelsen ser på familier som<br />
ikke kan delta fullt ut i det økonomiske og<br />
sosiale liv, og hvordan disse er forhindret<br />
fra å ha en levestandard som regnes som<br />
akseptabel i det samfunnet de lever i. Forsk<br />
ningsprosjektet går over 10 år og er en av<br />
de første undersøkelsene som innhenter<br />
informasjon både fra foreldre og barn i<br />
samme familie.<br />
I første datainnsamling i 2003 ble 1937<br />
foreldre og 776 barn i lavinntektsfamilier<br />
intervjuet om sin levestandard og daglige<br />
liv. I andre datainnsamling som fant sted i<br />
2006, ble rundt 1300 foreldre og et tilsvarende<br />
antall barn intervjuet på nytt. For<br />
tiden gjennomgår og analyserer forsker<br />
Anne Brita Thorød disse dataene og også<br />
dataene fra den kvalitative delundersøkelsen.<br />
Det er materialet herfra som danner<br />
grunnlaget for dette intervjuet. Den kvalitative<br />
undersøkelsen inngår også i Anne Brita<br />
Thorøds doktorgradsarbeid. Undersøkelsen<br />
inkluderer tilbakemeldinger fra 26 familier,<br />
bosatt i seks ulike fylker. Thorød, som<br />
også er sosionom og som til daglig arbeider<br />
som førstelektor ved Universitetet i Agder,<br />
har intervjuet både foreldre og barn i disse<br />
familiene. 26 gutter og jenter mellom 11 og<br />
13 år, har uttalt seg om hvordan de har det<br />
i forhold til skole, venner, fritid og forbruk.<br />
«...og det er liksom ingen mulighet til å<br />
gjøre noe med det…»<br />
Thorød forteller at mange av barna føler en<br />
form for avmakt i hverdagen. Det sliter på å<br />
være annerledes hele tiden. Hun har blant<br />
annet spurt dem «Er det noe du lar være å<br />
gjøre fordi du ikke har penger?» Svarene<br />
hun får går på at mange opplever å stå<br />
utenfor fellesskapet med jevnaldrene fordi<br />
økonomien hindrer dem i å delta på en del<br />
aktiviteter.<br />
«Ja, det var nok å gå på fotball. Det var på<br />
grunn av pengene jeg slutta. Fordi det var så<br />
dyrt. Og det er liksom ingen mulighet til å gjøre<br />
noe med det» (Gutt 11 år).<br />
«For eksempel er det noen som sier jeg skal<br />
begynne på håndball i dag. Og så sier han andre<br />
at han skal spørre om han også kan det, og så<br />
får han ikke lov fordi de ikke har nok penger. Så<br />
da blir han liksom litt lei seg og sånn –»<br />
(Jente 12 år).<br />
Å være utestengt fra en aktivitet eller en<br />
gruppe, er en tung personlig erfaring. Disse<br />
barnas virkelighet representerer en grell<br />
kontrast til et samfunn som ellers preges<br />
av overflod. Blir man ekskludert fra sosiale<br />
relasjoner, kan det føre til eksklusjon også<br />
på andre områder og dermed begrense barnets<br />
totale livsutfoldelse, forteller Thorød.<br />
Tingenes symbolverdi<br />
«De mest populære i klassen, det er vel de rikeste<br />
da. Jeg tror det. Jeg er ikke helt sikker, jeg. Jeg<br />
kjenner liksom ikke alle sammen ordentlig. Eller<br />
jeg kjenner dem, men jeg har aldri vært med<br />
dem hjem» (Jente 11 år).<br />
Jeg blir jo baksnakket av noen på skolen, da. De<br />
sier at jeg er så rar, kler meg så rart og alt mulig.<br />
Jeg har hørt at ei jente har sagt at hun ikke liker<br />
oss fordi vi ikke går med merkeklær og sånn.<br />
Fordi vi går med sånne teite klær (Jente 11 år).<br />
Moderne barndom kommersialiseres ofte<br />
gjennom impulser fra media og reklame, og<br />
vår tids barn og ungdom er i fokus som for-<br />
brukere. Thorød forteller at dagens barneliv<br />
i økende grad er en form for økonomisk<br />
arena, der barn trenger en inngangsbillett<br />
for å delta. Vennegjengen påvirker og markedskrefter<br />
påvirker. Inngangsbilletten er<br />
enten i form av medlemskap, penger, eller<br />
forbruksgjenstander. Barna i denne undersøkelsen<br />
tilhører en aldersgruppe som er i<br />
overgangen mellom barn og ungdom, og<br />
dagens 11–13 åringer er ofte meget bevisste<br />
tingenes symbolverdi. De kjenner godt til<br />
hva de signaliserer ved hva de har på seg.<br />
Således definerer de seg også som personer<br />
i forhold til hvilke eiendeler og forbruksting<br />
de eier og har. «Hva du har viser til en viss<br />
grad hvem du er» kaller sosionomen Randi<br />
Wærdahl det, og Thorød forteller at det kan<br />
være smertelige prosesser når det er langt<br />
mellom et barns ønsker og familiens realiteter.<br />
Barn som skiller seg ut og ikke har<br />
tilgang, kommer lett på utsiden av barnemiljøet<br />
og «fattigdommen» som således stilles<br />
til skue, gjør det ekstra belastende.<br />
Mestringsstrategier<br />
«Vennene mine pleier å ha lyst til å gå på butikken.<br />
Det er liksom like ved skolen der hvor jeg<br />
går. Vi pleier egentlig mest å være på sånne<br />
10 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 11
FORSKNING – BARN OG UNGE<br />
Hvordan måles fattigdom?<br />
Politikere i Europa bekymrer seg<br />
over økende fattigdom, og uroen<br />
gjelder de følger som fattigdom har<br />
både for folks materielle levestandard,<br />
og for fattigdommens sosiale<br />
konsekvenser. Andelen fattige<br />
barn i Norge er liten sammenliknet<br />
med andre land. Men antallet<br />
barn påvirkes av hvordan vår del<br />
av verden definerer fattigdom, hvor<br />
grensen settes for lav inntekt hos<br />
foreldre, og hvilke skalar som brukes<br />
for beregning.<br />
småbutikker, Kiwi og sånt. Kjøper no’. Vi pleier..<br />
kanskje litt sånn brus eller no’ sånt? … Jeg<br />
pleier egentlig ikke å kjøpe så mye, for jeg gidder<br />
ikke» (Gutt 12 år).<br />
Når økonomien er trang viser det seg at<br />
mange foreldre gjør alt som er overkommelig<br />
mulig for å skjerme barna sine. Mor<br />
og far «skjærer inntil beinet», og foretar<br />
ulike grep for å holde barna så skadefri som<br />
mulig. Mange forskjellige disposisjoner gjøres.<br />
Ikke alle barn oppfatter derfor alle konsekvenser<br />
av fattigdommen som mor og far<br />
kjenner på kroppen, men likevel handler<br />
fattigdommen også om dem.<br />
Thorød forteller om tre grupper av barn<br />
hun har truffet i undersøkelsen. Noen barn<br />
har en barndom med en økonomisk situasjon<br />
som tilsvarer barn flest, andre preges<br />
av fortellinger om tilpasning, og noen barn<br />
forteller om savn. Det eksisterer store skiller<br />
mellom familiene hva gjelder boligstandard,<br />
og eiendeler som f. eks bil, fryser, PC<br />
og liknende. Hun melder om barn som er<br />
veldig bevisste på familiens økonomi, og<br />
som selv viser det i praktisk handling. Disse<br />
barna viser en sterk lojalitet overfor mor og<br />
far, og bruker mye energi på tilpasning og<br />
tildekking. På sin måte gjør også de alt som<br />
er mulig for å skjule realitetene. Mange<br />
omdefinerer, og bruker atskillige krefter på<br />
å håndtere og beskytte på sin måte. Disse<br />
barna setter også sine egne behov til side<br />
og avstår fra å være med på ting. Thorød<br />
forteller bl.a. om barn som velger å la være<br />
å vise bursdagsinvitasjoner hjemme fordi de<br />
vet det medfører utgifter til presanger. Slike<br />
historier gjør sterkt inntrykk, sier hun.<br />
«Av og til så koster ting noe på skolen, men du<br />
skal bare gi 20 kroner. Sånn som hvis du skal<br />
på kino med skolen, med sånn ... sånn halv<br />
priskort, så skal du bare gi 20 kroner til læreren.<br />
Jeg pleier av og til å ta av mine egne. En gang så<br />
«Folk er fattige hvis de ikke kan<br />
oppnå – helt eller delvis – de livsbetingelser<br />
som gjør dem i stand til å<br />
fylle vanlige roller, inngå i gjengse<br />
sosiale forbindelser og ellers oppføre<br />
seg slik det forventes av dem,<br />
i egenskap av å være medborger i<br />
samfunne» (Townsend 1979).<br />
Beregning av antall fattige baserer<br />
seg vanligvis på en OECD skala. Fattigdomsgrensen<br />
settes ved 50 % av<br />
medianinntekt, hvilket vil si det<br />
midterste beløpet i inntekstforde-<br />
gjorde jeg det. Da sa mamma at jeg skulle spare<br />
pengene mine og heller spørre henne om penger»<br />
(Gutt 11 år).<br />
«De som har mye penger tenker bare på merkeklær,<br />
men jeg bryr meg egentlig ikke om merkeklær.<br />
Det er litt overdrevent, liksom. Det er ikke<br />
så gøy å være sammen med sånne mennesker<br />
heller. At de bare tenker på penger og klær som<br />
er utrolig dyre. – Jeg bryr meg egentlig ikke om<br />
hvem som er rike og fattige. At de er en god venn<br />
er nok for meg» (Jente 13 år).<br />
Tungt å være annerledes hele tiden<br />
Thorød mener at begrepet sosial eksklusjon<br />
er nyttig med hensyn til forståelsen<br />
av barnefattigdom, og derfor bør supplere<br />
forståelsen av fattigdom for denne gruppen.<br />
Det foregår en diskusjon i det akademiske<br />
miljøet på forholdet mellom fattigdom og<br />
sosial eksklusjon. Enkelte forskere mener<br />
at fattigdom bør avgrenses til å omhandle<br />
dårlige økonomiske levekår, m.a.o. om<br />
inntektsfattigdom. Andre igjen oppfatter<br />
at dette fattigdomsbegrepet begrenser, og<br />
at sosial eksklusjon har flere dimensjoner,<br />
angår flere, og favner mange ulike sider av<br />
fattigdommen og av livet som leves.<br />
Ofte er det slik at fattigdom og sosial eksklusjon<br />
går hånd i hånd. Thorød forteller at<br />
barna erfarer sosial eksklusjon på flere av<br />
sine hverdagsarenaer, i skole og fritid, og i<br />
forhold til jevnaldrende. Hun forteller om<br />
risikofaktorer, og sterke møter med barn<br />
som ikke lykkes på skolen og som opplever<br />
å bli plaget og mobbet. Thorød forteller om<br />
barn som bruker mye energi på å manøvrere<br />
seg ut av knapphetssituasjoner i hverdagslivet.<br />
Det har gjort sterkt inntrykk på<br />
henne å snakke med disse barna.<br />
Rapport fra undersøkelsen kommer på vårparten<br />
<strong>2008</strong>.<br />
ling når man sorterer etter størrelse.<br />
Medianinntekt er den inntekt<br />
som deler befolkningen i to like<br />
store deler, der den ene halvpart<br />
har lavere inntekt enn medianen,<br />
og den andre har høyere. I Norge<br />
har vi således drøyt 26 000 barn<br />
som er del av en inntektsfattig<br />
familie. Legger man 60 % til grunn<br />
slik EU gjør, vil det si at om lag<br />
450 000 mennesker i Norge lever<br />
under EUs relative fattigdomsmål,<br />
og da angår det omtrent 60 000<br />
barn.<br />
EXTRA-midler til sanitetsprosjekter<br />
Sogn og Fjordane: Bedre livskvalitet for eldre<br />
Etter å ha fått avslag tre ganger fikk Hornindal sanitetslag<br />
565.000 kroner fra Helse og Rehabilitering til å<br />
etablere sansehage ved Hornindal omsorgssenter.<br />
Hagen skal spesielt tilrettelegges for demente ved<br />
omsorgssenteret.<br />
Tekst: Kristin Reiten<br />
Foto: Mari M. Press<br />
– Dette er en gledelig dag, sier Bente<br />
Tryggestad, leder i Hornindal sanitetsforening<br />
til Sunnmørsposten etter at det ble<br />
kjent at laget fikk over en halv million kroner<br />
fra stiftelsen Helse og Rehabilitering.<br />
Hornindal sanitetsforening har søkt om<br />
støtte fra Helse og Rehabilitering til prosjektet<br />
også tidligere uten å komme gjennom.<br />
«Men vi ser at sansehage vert det ikkje<br />
utan at vi klarer å skaffe støtte, så vi gjer eit<br />
nytt forsøk», slår de fast i søknaden.<br />
Sansehage<br />
Målet med sansehagen er å bedre den<br />
daglige livskvaliteten for beboerne ved<br />
Hornindal omsorgssenter, brukerne ved<br />
dagsenteret samt beboere ved nærliggende<br />
omsorgsboliger.<br />
I USA og Storbritannia er slike terapeutiske<br />
hager velkjente, men i Norge er konseptet<br />
forholdsvis nytt. Hagen skal gi gode sanseopplevelser<br />
for brukerne. I hagen kan en<br />
kjenne igjen vekster og målet er å gjenskape<br />
tapte minner. Tanken er også å stimulere<br />
til fysisk aktivitet i hagen.<br />
Jan Eggum var en av de som underholdt<br />
under selve tildelingen av EXTRA-midllene<br />
Kurs ga resultat<br />
Prosjektleder for sansehagen, Jorunn<br />
Sølvberg, arbeider til daglig på Nærmiljøsentralen.<br />
Gjennom sanitetsforeningen har<br />
hun deltatt på kurs om praktisk prosjektledelse<br />
i regi av Helse- og Rehabilitering.<br />
Skolering, kunnskap om hvordan utforme<br />
en søknad og erfaringsutveksling med<br />
andre, vektlegger Sølvberg som viktig. Og<br />
nå har kurset virkelig gitt gode resultater.<br />
Ga ikke opp<br />
– Dersom en virkelig har tro på et prosjekt,<br />
så er det viktig å ikke gi opp selv om en<br />
opplever motstand. Da gjelder det å arbeide<br />
med å forbedre prosjektet og søknaden, sier<br />
Jorunn Sølvberg, som innrømmer at de var<br />
på nippet til å gi opp etter ikke å ha nådd<br />
fram hos Helse og Rehabilitering etter tre<br />
forsøk.<br />
Sølvberg har følgende råd til sanitetsforeninger<br />
som ønsker å sette i gang med<br />
arbeidsoppgaver eller større prosjekter:<br />
– Se på mulighetene for å lønne en prosjektleder,<br />
og legg dette inn i budsjettet. Det er<br />
også mulig å budsjettere med kjøp av tjenester.<br />
Det betyr at sanitetsforeningen ikke<br />
må kunne alt, eller at en liten forening må<br />
slite seg helt ut på et stort prosjekt. Se også<br />
på mulighetene for samarbeid med andre<br />
organisasjoner eller instanser. I Hornindal er<br />
sansehagen et samarbeidsprosjekt mellom<br />
sanitetsforeningen, hagelaget, bygdekvinnelaget,<br />
nærmiljøsentralen og kommunen.<br />
12 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 13
Troms: Helsesvømming for alle aldre<br />
I Ytre Andørja gikk flagget til topps da det ble kjent at<br />
Ytre Andørja sanitetsforening i Troms hadde fått midler<br />
fra stiftelsen Helse og Rehabilitering til å utvide tilbudet<br />
ved svømmebassenget de driver.<br />
– Vi har vært kjempeheldige, og trodde<br />
vel ikke det var helt sant, sier leder i Ytre<br />
Andørja sanitetsforening, Ingrid Skardal.<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>en har tidligere mottatt<br />
EXTRA-midler til å etablere heis i tilknytning<br />
til svømmebassenget (1999), samt<br />
etablere tilbud om helsesvømming for alle<br />
aldre (2006). <strong>Sanitetsforening</strong>en står for<br />
driften av svømmebassenget uten noe form<br />
for kommunal støtte.<br />
Helsesvømming for alle aldre<br />
Med nye 85 000 kroner i <strong>2008</strong> skal det<br />
eksisterende tilbudet utvides. Midlene<br />
skal benyttes til innkjøp av hjelpemidler<br />
og utstyr, utdanne instruktører samt øke<br />
temperaturen i bassenget. Slik kan en gi et<br />
svømmetilbud til brukere i alle aldre, fra<br />
babysvømming til barnehagebarn, skoleelever,<br />
voksne, eldre, brukere av Andørja<br />
aktivitetssenter, idrettslaget, funksjonshemmede<br />
med flere.<br />
Omtanke i nærmiljøet<br />
I et lite samfunn med et par hundre innbyggere<br />
går samarbeid mellom sanitetsforening,<br />
Montessoriskolen, aktivitetssenteret<br />
og idrettslag på kryss og tvers. Svømmebassenget<br />
ligger i samme bygg som aktivitetssenteret<br />
og skolen. Ingrid Skardal forteller<br />
at de eldre ved aktivitetssenteret svømmer<br />
to ganger i uken mens de 40 elevene ved<br />
skolen også er hyppige brukere.<br />
– Lokalmiljøet er flinke til å støtte opp om<br />
sanitetsforeningen, sier Skardal som leder<br />
en forening med om lag 30 medlemmer.<br />
– Men så får lokalmiljøet mye igjen fra<br />
sanitetsforeningen også, avslutter hun.<br />
Hedmark: Kreative jenter<br />
Jenter med lite nettverk, jenter uten faste fritidsaktiviteter<br />
og «de stille jenten» er målgruppen for prosjektet «Kreative<br />
jenter» i regi av Ungdomskontakten i Kongsvinger<br />
kommune og Kongsvinger sanitetsforening. Prosjektet fikk<br />
for <strong>2008</strong> 28 000 kroner i EXTRA-midler.<br />
Illustrasjonsbilde: Startfotograf/Dream-<br />
Illustrasjonsfoto: Annelise Jackbo<br />
Prosjektet omfatter gruppesamlinger<br />
hvor en gjennom kreative aktiviteter<br />
som å lage smykker og glassmaling vil<br />
legge grunnlag for den gode samtalen,<br />
og medvirke til frigjøring av jentenes<br />
ressurser: Det innebærer å lære mer om<br />
hvem en er, og hvem en ønsker å være,<br />
ha det moro sammen, ta vare på hverandre,<br />
oppleve mestring og utvikle sine<br />
kreative evner.<br />
Spennende for sanitetsforeningen<br />
– Initiativet til prosjektet kom fra Ungdomskontakten,<br />
og sanitetsforeningen<br />
syntes dette var et spennende og nyttig<br />
prosjekt, forteller leder i Kongsvinger<br />
sanitetsforening Berit Sørmoen Aasen.<br />
Det finnes i dag ikke noe lignende tilbud<br />
i kommunen, og en ser at behovet for<br />
et tilrettelagt aktivitetstilbud av denne<br />
typen er sterkt til stede.<br />
De senere årene har en sett at jenter i<br />
Kongsvinger topper statistikken i forhold<br />
til anmeldte forhold i forbindelse med<br />
nasking i butikker, alkoholkonsumet<br />
blant jenter er i ferd med å nå guttenes<br />
alkoholkonsum, og jenter tyr i større<br />
grad enn tidligere til vold i konfliktsituasjoner.<br />
EXTRA-tildelingen 2007<br />
22 prosjekter fikk<br />
bevilget midler gjennom<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong><br />
<strong>Sanitetsforening</strong> under<br />
EXTRA-tildelingen 2007.<br />
Totalt utgjør dette 8,3<br />
milloner kroner. 15 av<br />
prosjektene var nye, og<br />
det var flest prosjekter<br />
innen arbeidsområdet<br />
forebygging som fikk<br />
støtte.<br />
Nye prosjekter 2007 er<br />
merket med *.<br />
Forebygging<br />
Søkerledd/instans<br />
Prosjektnavn Beløp<br />
N.K.S./Kongsvinger lokallag Kreative jenter* 28 000<br />
N.K.S./Brenna lokallag/-<br />
Hattfjell barnehage<br />
Hattfjelldal Aktivitetspark* 100 000<br />
N.K.S./Hamarøy lokallag/-<br />
Forebygging av livmorhalskreft*<br />
Helsestasjonen Oppeid Hamarøy<br />
N.K.S./Læring og<br />
41 000<br />
mestringssenteret for barn, unge Trygg oppvekst for alle barn*<br />
og deres familie<br />
350 000<br />
N.K.S./<br />
Cathinka Guldbergsenteret<br />
Filosofi- og refleksjonskafé* 700 000<br />
N.K.S./Saltdal lokallag En håndfull tid 92 000<br />
N.K.S./Rehabiliteringsklinikken.<br />
Sykehuset Levanger<br />
N.K.S./ Barne- og<br />
ungdomsklinikken,<br />
Akershus universitetssykehus<br />
Rehabilitering<br />
N.K.S./Ytre Andørja<br />
sanitetsforening<br />
N.K.S./Brøstadbotn sanitetsforening/Dyrøy<br />
Båtforening<br />
N.K.S./Vestre Slidre santitetsforening/Vestre<br />
Slidre sjukeheim<br />
N.K.S./Lokalforeninga i<br />
Hornidal<br />
Forskning<br />
Hoftehjelpen: en besøkstjeneste 300 000<br />
Informasjon til barn og unge 450 000<br />
Helsesvømming alle aldre, del 2* 85 000<br />
Fiskeplassen Extra* 150 000<br />
Sansehagen i Vestre Slidre* 100 000<br />
Sansehage ved omsorgssenteret* 565 000<br />
N.K.S./Nasjonalt folkehelseinsti-<br />
folkehelseinstitutt,<br />
Div. for epidemiologi<br />
Bruk av osteoporosemedisin* 530 000<br />
N.K.S./ UiO, Med. fak.,<br />
Inst. for med. basalfag,<br />
Ernæring til premature barn* 530 000<br />
N.K.S./UiO, Med. fak.,<br />
Inst. for sykepl.vit. og helsefag<br />
Rehabilitering etter kneprotese* 530 000<br />
N.K.S./UiO, Med. fak.,<br />
Inst. for sykepl.vit. og helsefag<br />
Bli kvitt generalisert smerte* 530 000<br />
N.K.S./Haukeland Univ.sykeh.,<br />
Kvinneklinikken<br />
Obstetrisk anal sfinkter skade* 530 000<br />
N.K.S./Rikshospitalet,<br />
Immunologisk inst.<br />
GnRH-Antagonist terapi i RA* 530 000<br />
N.K.S./UiO, Senter for<br />
kvinne- og kjønnsforskning<br />
Minoritetsjenter som bryter ut 645 000<br />
N.K.S./Stavanger Univ.sjukeh. Fatigue ved revmatisk sykdom 530 000<br />
N.K.S./Fred Andersen Demens i distriktshelsetjenesten 530 000<br />
N.K.S./UiTø, Med. fak.,<br />
Inst. for samf.med.<br />
Biofeedback eller injeksjoner? 530 000<br />
Prosjektet starter opp i <strong>2008</strong>.<br />
14 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 15<br />
Illustrasjonbilde: Ingram
Kvinne er kvinne best<br />
KVINNER BLE SKREMT. De som i bøker og artik ler har<br />
ransaket konflikten i LO, har pekt på at det først og<br />
fremst var kvinner som ble skremt av Vallas lederstil.<br />
Tekst: Karsten Alnæs<br />
Tidligere på trykk i<br />
Aftenposten<br />
12. desember 2007<br />
Og det gamle og unevnelige munnhellet<br />
faller oss i sinne. Men jo flere kvinner på<br />
arenaen, desto mer menneskekjærlighet og<br />
desto mindre krig, har vi alltid ment. Bomber,<br />
granater, stridsvogner og fjernstyrte<br />
raketter er først og fremst mannens leketøy.<br />
Inn i skogen<br />
En sildrende, tåketung og hustren søndag<br />
i advent vandrer vi den gamle urtidsveien<br />
fra Hvitebjørn i Oppegård og sørover. Ikke<br />
en sjel i skogen, ingen ekorn, rådyr eller<br />
harer smetter mellom stammene, ingen<br />
fugl flyr opp fra krattene. Brunsvart løv<br />
dekker stien, stillhet, ellers ingenting. Men<br />
det magiske faret kommer godt til syne nå<br />
når alt råtner.<br />
Dette var den gamle ferdselsåren sørover<br />
før veien langs Gjersjøen ble bygd. Gravrøyser<br />
og andre funn forteller at her har<br />
folk ferdes helt fra den yngre steinalderens<br />
fordrømte århundrer.<br />
Nykokt kaffe, fersk gjærbakst<br />
Ved den gamle skolen i Svartskog som<br />
nå er blitt grendehus, blir vi lokket inn<br />
av fakler på trappen. Innenfor er det god<br />
gammeldags basar slik som det var i min<br />
Illustrasjonsbilde: Elena Ethewise/Dreamstime<br />
ungdom i 50-årene. Gevinstene er også de<br />
samme: heklede kluter, strikkede votter for<br />
store og små. Og ved et langbord med kaffe<br />
og kaker bakt på kjøkkenet hjemme sitter<br />
sanitetskvinnene slik de har gjort det ufortrødent<br />
siden Fredrikke Marie Qvam stiftet<br />
foreningen for 111 år siden.<br />
I de små ting frihet, i de store ting enhet, i<br />
alle ting kjærlighet, er foreningens motto.<br />
Den første kampsaken var krigen mot<br />
tuberkulosen, siden den gang har Fredrikke<br />
Maries jenter bygd aldersboliger og drevet<br />
ambulansetjeneste, sykehjem, aldersboliger<br />
og vært pådrivere i kampen mot kreft,<br />
osteoporose og demens.<br />
Godt i det stille<br />
Og i lokalsamfunnene utfører de fremdeles<br />
utallig e tjenester for den gode fe, noe man<br />
skjønner umiddelbart når man trer inn i<br />
den gamle skolestuen. Jeg tenker. Hva forteller<br />
denne lukten av kaffe og gjærbakst,<br />
hva forteller de erfarne og godlynte ansiktene,<br />
strikkejakkene, de grå hårtoppene?<br />
Kvinnepraten går. Har Karin født ennå?<br />
Går det bra med beinet ditt? Er broren din<br />
blitt så vanskelig? Ja, jeg kommer gjerne en<br />
tur bortom i kveld!<br />
De gjør det gamle munnhellet til skamme,<br />
og det nye, som står i søsterskapets stjernetegn,<br />
blir skapt. Replikkene smeller sjelden<br />
på styrerommene og gir hverken makt, status<br />
eller prestisje, men skaper fortrolighet,<br />
trygghet, samhold og blir dekket opp av den<br />
siste setningen i foreningens motto. Alle<br />
ting i kjærlighet.<br />
Vi har jammen mye å lære. Jeg spør ikke<br />
om når du ga din kone blomster sist, men<br />
når ringte du til en kamerat som nylig var<br />
blitt enkemann? Når brukte du av din dyrebare<br />
tid og så til en du kjenner som er syk?<br />
Fremdeles håp<br />
Det er nok ikke alle kvinner som støter sine<br />
søstre fra seg. Tvert imot. Det er unntaket,<br />
ikke regelen. Det er fremdeles håp. Det er<br />
advent, dagene er korte, og skodden driver<br />
innover skogen. Det lyser i vinduene til<br />
den gamle skolestua, og vi kommer gode og<br />
varme ut med hjemmestrikkede babyklær<br />
og kvedegelé i tursekken. For når en av<br />
sanitetskvinnene tilbyr sitt håndarbeid med<br />
et lunt smil, vil hun hverken støte menn<br />
eller kvinner fra seg. Da godtar vi at hun<br />
aldri når toppen i Børsens sentralstyre.<br />
Annonseplass<br />
16 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 17
Nå kan også din forening bli med!<br />
I høst har seks sanitetsforeninger startet SESAM-grupper i sine lokalmiljø.<br />
Innvandrerkvinner og sanitetskvinner har blitt kjent, snakket norsk og lært av<br />
hverandre. Prosjektet SESAM viser seg å være vellykket. I <strong>2008</strong> vil N.K.S. satse<br />
videre på prosjektet. Foreninger som ønsker å delta i suksessen kan være med.<br />
Marna fra Frol sanitetsforening<br />
lærer Shawriz å strikke.<br />
Frol sanitetsforening startet<br />
SESAM i september 2007.<br />
Tekst og foto:<br />
Ragnhild Handeland<br />
SESAM: suksessen fortsetter<br />
Ett av N.K.S.’ nye prosjekter i 2007 var<br />
SESAM, «styrt engasjerende samtale»<br />
med innvandrerkvinner. Fredrikke skrev<br />
om SESAM-prosjektet i forrige nummer,<br />
hvor gruppeledere fra seks lokalforeninger<br />
fikk opplæring i SESAM-konseptet, før de<br />
skulle hjem og starte opp SESAM-grupper.<br />
Siden da har SESAM-prosjektet vist seg<br />
svært vellykket. Gruppelederne forteller om<br />
meningsfulle møter med innvandrerkvinner,<br />
møteplasssen SESAM er nær sagt det<br />
eneste stedet i lokalsamfunnet hvor etnisk<br />
norske kvinner og innvandrerkvinner<br />
blir kjent. Kvinnene har bodd på samme<br />
sted i kortere ellers lengre tid, men det er<br />
først nå de hilser på hverandre på butikken.<br />
– Det betyr mye å si hei til hverandre<br />
ute på gata, forteller Unni Dagfinrud fra<br />
Nord-Odal sanitetsforening. Hun er gruppeleder<br />
på SESAM, og synes oppgaven er<br />
veldig givende. Det er behov for liknende<br />
møteplasser mange steder i Norge, både i<br />
storbyer og mindre steder. Noen innvandrerkvinner<br />
har bodd i Norge i flere år uten<br />
å bli kjent med en eneste etnisk norsk<br />
kvinne. Dette gjelder ikke bare i storbyene.<br />
Økt satsing<br />
Hovedstyret har bevilget midler til videre<br />
satsing på SESAM-prosjektet. Det betyr at<br />
nye foreninger kan starte opp SESAM, og<br />
de vil få opplæring i form av et 2 dagers<br />
kurs. N.K.S. søker lokalforeninger til å<br />
starte opp integreringstilbudet SESAM. Vi<br />
ønsker lokalforeninger fra både bygd og by,<br />
sier generalsekretær Anne-Karin Nygård.<br />
Ulla Engel har stor glede<br />
av SESAM-permen når hun<br />
inviterer til SESAM ved Frol<br />
sanitetsforening.<br />
Hva er SESAM?<br />
Handlekraftig<br />
organisasjon<br />
Ved å starte SESAMprosjektet<br />
har N.K.S.<br />
banet vei der andre<br />
organisasjoner nøler.<br />
SESAM-prosjektet<br />
er ett av svært få<br />
resultater som kom<br />
ut av konferansen<br />
«Kvinner er kvinner<br />
best» 8. mars i<br />
fjor. Tema for konferansen<br />
var innvandrerkvinner i arbeid, og<br />
initiativtaker og hovedarrangør var IMDi<br />
(Integrerings- og mangfoldsdirektoratet).<br />
– N.K.S. har markert seg som en handlekraftig<br />
organisasjon hvor veien fra idé til<br />
handling er kort. Etter konferansen ønsket<br />
IMDi å inspirere til nye prosjekter for innvandrerkvinner,<br />
og så langt er det omtrent<br />
bare N.K.S. som har levert. Dét er ingen<br />
selvfølge, og dette har blitt lagt merke til,<br />
sier generalskretæren i N.K.S., Anne-Karin<br />
Nygård. N.K.S. har for øvrig blitt invitert<br />
til å være med både i styringsgruppen og<br />
referansegruppen for 8. mars konferansen<br />
i <strong>2008</strong>.<br />
Hva kreves av foreningene<br />
for å starte SESAM?<br />
Det kreves lyst og motivasjon for å starte<br />
opp! Lokalforeningen stiller med 2–3 gruppeledere<br />
som skal lede SESAM-kveldene,<br />
dvs. ha ansvar for innholdet av kveldene.<br />
I tillegg er det en fordel med 2–3 sanitetskvinner<br />
som bistår i tilrettelegging av kveldene.<br />
Lokalforeningen må selv ordne med<br />
drift av SESAM (lokale, ressurser).<br />
SESAM står for «Styrt engasjerende samtale» og er<br />
en møteplass for minoritetskvinner og etnisk norske<br />
kvinner. Formålet for prosjektet er å praktisere norsk<br />
språk, knekke kulturelle koder og få økt forståelse<br />
for andre kulturbakgrunner. Bak SESAM-konseptet<br />
er det en metodikk som strukturerer samtalene, med<br />
temaer som likestilling, menneskerettigheter, samliv,<br />
helse og barneoppdragelse. SESAM-prosjektet ble<br />
født 8. mars 2007 på kvinnekonferansen i Oslo som<br />
Hvis du er interessert og/eller vil vite mer om SESAM-prosjektet,<br />
send mail/ring til prosjektkoordinator snarest.<br />
E-post: ragnhild.handeland@sanitetskvinnene.no<br />
Telefon: 24 11 56 42 / 97 63 20 59<br />
Hva får foreningen?<br />
Foreningen får en dagsaktuell sak å jobbe<br />
med, som gir nye og yngre medlemmer<br />
til foreningen. Integrering er en sak som<br />
opptar mange yngre kvinner i dag. Gjennom<br />
arbeidet får foreningen økt kunnskap<br />
om integrering i Norge. 2–3 personer får<br />
opplæring i form av et 2 dagers-kurs, samt<br />
en perm/håndbok til hjelp for å strukturere<br />
SESAM-kveldene. Permen/håndboken er<br />
laget av Kvinneuniversitetet på Hamar, som<br />
til daglig driver med norskopplæring for<br />
minoritetsspråklige. Kurs og reiseutgifter til<br />
2 dagers-kurset dekkes av N.K.S.<br />
Ayaan er fra Somalia. Her spiser hun norsk brødmat da<br />
tema for kvelden var å smøre matpakke.<br />
ble holdt i regi av Integrerings- og mangfoldsdirektoratet<br />
(IMDi). N.K.S. har samarbeidet med Kvinneuniversitetet<br />
på Hamar (KvU) om prosjektet. Innvandrerorganisasjonene<br />
PAWA (Panafrican Womens’<br />
Association) og OWNN (Overseas Womens’ Network<br />
Norway) har også vært bidragsytere. Sanitetskvinnene<br />
står for å danne SESAM-grupper i sine lokalmiljøer.<br />
Prosjektet følges opp av prosjektkoordinator<br />
i sekretariatet.<br />
18 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 19
Kløvermerket bringer lykke<br />
Grepa jenter: Midtstopper og<br />
landslagspiller Stine Jespersen<br />
(t.h.) og måljeger Vilde<br />
Frøshaug feirer jubelsesongen.<br />
Korsvoll jentelag J92 er blitt sponset av N.K.S. Oslo. De har fått flotte drakter<br />
med kløvermerket og hvor det står <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong>.<br />
Avgående trener for Korsvoll J92 jentelag Ole Duus Jespersen, takker for<br />
hjelpen og forteller at det har betydd lykke å spille med kløveret på brystet.<br />
I et takkbrev til fylkesleder Brit Sandvold skriver han<br />
– «jeg går ut fra at det ikke er så mange sanitetsjenter<br />
som er både serie-, krets- og cupmester i fotball og som<br />
har åtte spillere på kretslag og en på landslag – det har<br />
betydd lykke å spille med kløveret på brystet.» Korsvoll<br />
J92 har vunnet serien tre år på rad, kretsmesterskapet to<br />
år på rad og så alt i år. Det er det ikke mange som gjør.<br />
Når Ole Duus Jespersen ikke trener fotballjentene er han<br />
institusjonssjef på Solbu ettervernshjem/OSF.<br />
Tekst og foto:<br />
Carina Alice Bredesen,<br />
Nordre Aker Budstikke<br />
Sprudlende profiler<br />
Vilde Frøshaug (15) og Stine Jespersen (15)<br />
er to av mange profiler på gullaget. Selv<br />
mener jentene at samholdet har vært nøkkelen<br />
til suksess.<br />
Korsvoll-jentene har vist seg å være uslåelige<br />
denne sesongen. J15-laget vant både<br />
serien for annet år på rad, og tok også gull<br />
i Oslomesterskapet. Det siste med meget<br />
god margin, takket være superspissen Vilde<br />
Frøshaug. Hun scoret fem mål i finalen mot<br />
Skeid som endte akkurat 5-0.<br />
– Mmm… Det er alltid gøy å score, smiler<br />
Vilde beskjedent, etter en liten dytt i siden<br />
fra lagvenninnen Stine Jespersen.<br />
Spiser middag sammen<br />
Jentene tør fort opp i høstmørket på Korsvollbanen<br />
da de får spørsmål om hva de<br />
mener suksessen skyldes.<br />
– Det er samholdet. Helt klart, sier profilene<br />
i kor. Laget består av jenter fra to klasser på<br />
Korsvoll skole, og de har holdt sammen i<br />
alle år.<br />
– Vi er en gjeng som alltid har holdt<br />
sammen. Vi er alle gode venner, og henger<br />
sammen på fritida også. Ofte spiser vi middag<br />
sammen før kamper og sånn, forteller<br />
Stine Jespersen. – Og så går vi alltid på<br />
Gjett hvem som slo Skeid og ble kretsmestre 2007.<br />
banen for å vinne sammen, legger hun til.<br />
Krets- og landslagspillere<br />
Stine Jespersen har tatt et langt steg videre<br />
i fotballkarrieren. Hun ble tatt ut på U15landslaget<br />
forrige måned.<br />
– Det er veldig gøy, smiler midtstopperen<br />
fornøyd. Hun er ikke den eneste av Korsvolljentene<br />
som har blitt lagt merke til.<br />
– Vi er faktisk det laget med flest spillere på<br />
kretslag og spillerutvikling i Oslo, forteller<br />
assisterende lagleder, Ole Bernt Frøshaug.<br />
Han er stolt av den sammensveisede jentegjengen.<br />
– Det er fantastisk morsomt med<br />
en slik gyllen årgang, sier Frøshaug.<br />
Og den årgangen har Korsvoll lyst å satse<br />
på. Til neste år har de meldt på et seniorlag<br />
i dameserien, slik at 15-åringene kan ha et<br />
damelag å vokse frem mot. Ellers er veien<br />
kort til etablerte storlag som Røa.<br />
– Klubben ønsker å holde på disse talentfulle<br />
jentene. Forhåpentligvis fortsetter<br />
de både å spille fotball, og å spille fotball i<br />
Korsvoll, sier Frøshaug.<br />
Men for øyeblikket er det ingen av jentene<br />
som ønsker å forlate venninnegjengen på<br />
Korsvoll.<br />
– Vi skal vinne igjen neste år, slår Vilde og<br />
Stine fast.<br />
Barn og unge<br />
har fått det bedre i Murmansk<br />
Det nytter å få barn og unge fra barnehjem til fosterhjem.<br />
Kompetansesenteret i Murmansk er en suksess. 146 barn<br />
har fått plass i gode fosterhjem, i 83 fosterfamilier, to ungdomshjem<br />
er etablert og om lag 300 spesialister har fått<br />
opplæring i PRIDE modellen.<br />
Deltakerne på møtet i Murmansk<br />
f.v.: Berit Bakkane,<br />
Svetlana Chobanu, Torbjørn<br />
Persen, Nadezhda Maksimova,<br />
Ludmilla Polozova,<br />
Anne-Karin Nygård, Sølvi<br />
Lundgaard og Lars Gill.<br />
Tekst: Maj-Britt Thomsen<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> inngikk i<br />
2005 en avtale med SOS-barnebyer Norge<br />
om et samarbeid om å utvikle et kompetansesenter<br />
for familiebasert omsorg i Murmansk.<br />
Organisasjonsleder Sølvi Lundgaard<br />
og generalsekretær Anne-Karin Nygård<br />
besøkte nylig Murmansk sammen med Lars<br />
Gill og Berit Bakkane fra SOS-barnebyer i<br />
Norge. Hensikten med besøket var å følge<br />
opp framdriften i prosjektet, utveksle erfaringer<br />
og styrke samarbeidet mellom deltakerne.<br />
Kompetansesenteret har som mål<br />
å få flere barn ut av institusjoner og inn i<br />
gode fosterhjem ved å bygge barnevernfaglig<br />
kompetanse.<br />
God framdrift<br />
Sølvi Lundgaard kan fortelle at det går<br />
kjempebra med prosjektet. – Det går så<br />
godt nå at SOS barnebyer Norge i tråd med<br />
intensjonen nå vurderer å overføre all drift<br />
Kompetansesenteret<br />
Kompetansesenteret i Murmansk drives i dag av SOS-Barnebyer<br />
Norge med finansiell støtte fra N.K.S., Helse og Omsorgsdepartementet,<br />
SOS-Barnebyer Norge og Nordisk Ministerråd.<br />
Kompetansesenteret driver opplæring av lokale partnere i<br />
forhold til fosterhjem, etablering av ungdomshjem, familierådgivning,<br />
integrering av funksjonshemmede og forebygging mot<br />
alkohol og narkotika misbruk. Metodene er PRIDE (Parents,<br />
Resources, Information, Development, Education), Family<br />
Group Conferences og Multisystemisk terapi.<br />
UTENLANDSENGASJEMENT<br />
til russisk ledelse. Som deltaker i styringsgruppa<br />
i prosjektet er dette andre gangen<br />
Sølvi Lundgaard besøker regionen.<br />
N.K.S. åpnet for utenlandsengasjement i<br />
2001. Den gang ønsket man å satse på barn<br />
og unge og i Norges nærområder. Murmansk<br />
var et naturlig valg og SOS barnebyer<br />
ble vurdert som egnet samarbeidspartner<br />
på grunn av deres etablerte aktivitet<br />
i regionen og kompetanse innen forebyggende<br />
barne- og ungdomsarbeid.<br />
Viktige erfaringer<br />
Erfaringene våre er positive og vi merker<br />
nå at vi blir tatt imot med åpne armer av<br />
de lokale myndighetene. Dette inntrykket<br />
bekreftes også av de russiske deltakerne<br />
som i en rapport etter besøket skriver:<br />
«Nadezhda Petrovna understreket at besøket<br />
fra Norge viser at det er viktig å etablere<br />
et nært samarbeid mellom Norge og<br />
Murmansk innen det frivillige, humanitære<br />
og sosiale arbeid som har barn og unge i<br />
en vanskelig livssituasjon som målgruppe»<br />
(vår oversettelse).<br />
– Når N.K.S. nå går inn i nye utenlandsprosjekter<br />
ønsker vi å delta mer aktivt enn<br />
vi har gjort i Murmansk. Det er nok den<br />
viktigste erfaringen vi har gjort. Ellers er<br />
det riktig godt å se og oppleve at mange<br />
barn og unge nå har fått en bedre tilværelse<br />
enn de hadde før prosjektet så dagens lys,<br />
avslutter Sølvi Lundgaard.<br />
Ifølge programkoordinator Lars Gill er SOS-<br />
Barnebyer Norge veldig fornøyd med samarbeidet<br />
med N.K.S. De ser frem til videre<br />
Målgrupper<br />
Barn og ungdom med spesielle behov,<br />
barn som vokser opp i institusjoner,<br />
foreldreløse barn, funksjonshemmede<br />
barn, gatebarn og andre sårbare barn.<br />
Målgruppen er også barnas foreldre<br />
eller verger, ansatte som jobber med<br />
barn, myndigheter med ansvar for<br />
barn og barnevern, spesialister, lærere<br />
og studenter ved universiteter.<br />
20 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 21
Foto: Anne Hjort-Larsen<br />
UTENLANDSENGASJEMENT<br />
samarbeid også på det faglige området. Et<br />
første skritt i denne retning er besøk fra<br />
Murmansk på Fayehagen i Bergen.<br />
Ringvirkninger<br />
etter besøket i Murmansk<br />
Selv om funksjonshemmede barn og unge<br />
er en av målgruppen i Murmanskprosjektet,<br />
er disse ofte usynlige barn i Russland.<br />
Usynlige i den forstand at de gjemmes bort<br />
på store institusjoner og har liten voksenkontakt.<br />
På møtet mellom N.K.S.’ representanter,<br />
de russiske lokale myndigheter<br />
og SOS Barnebyer Murmansk og Norge<br />
foreslo generalsekretær Anne-Karin Nygård<br />
at en delegasjon fra Murmansk kunne<br />
besøke den Kløverinstitusjonen som har<br />
mest kompetanse på multifunksjonshemmede<br />
barn og unge, nemlig Fayehagen på<br />
Møhlenpris ved Bergen.<br />
Anders Maanum tok imot delegasjonen<br />
fra Murmansk, som kom onsdag og ble til<br />
torsdag i begynnelsen av desember. Ludmila<br />
Polozova (nasjonal leder av kompetansesenteret),<br />
Tatyana Dunaeva (kontormedarbeider)<br />
og Larisa Kharina (prosjekt<br />
koordinator for integrering av funksjons-<br />
hemmede) og en deltaker fra de lokale<br />
myndigheter i Murmansk fylke fikk blant<br />
annet omvisning, orientering, og de deltok<br />
på måltidene og fritidsaktivitetene. Dagen<br />
etter besøkte de et kommunalt dagsenter og<br />
et bosenter for funksjonshemmede.<br />
Veien videre<br />
Besøket var svært vellykket. Deltakerne<br />
ønsket at Fayehagen ville sende to representanter<br />
til Murmansk til våren, se på<br />
hvordan de ivaretar multifunksjonshemmede,<br />
psykisk og fysisk funksjonshemmede<br />
og komme med forslag til et opplæringsprogram,<br />
spesielt med tanke på at vi i Norge<br />
bruker en individuell tilnærming og har<br />
avviklet de store institusjonene.<br />
Skoleprosjekt i Indonesia<br />
– 1000 barn har fått en skole å gå til<br />
For tre år siden traff tsunamien Indonesia med voldsom kraft. Ache-provinsen<br />
var et av de områdene som ble hardest rammet. 500 000 mennesker ble hjemløse,<br />
mange menneskeliv gikk tapt, og store deler av infrastrukturen som bolighus,<br />
skoler, vanninstallasjoner, elektrisitet og veier, ble rammet.<br />
Tekst: Maj-Britt Thomsen<br />
Takket være innsatsen til<br />
lokalforeningene opprettet<br />
N.K.S. et katastrofefond i<br />
januar 2005 som skulle gå til<br />
de flodbølgerammete i Indonesia.<br />
Hovedstyret bevilget 3,7<br />
millioner kroner, hvorav 2,7<br />
millioner var innsamlet fra<br />
lokalforeningene til Flyktningehjelpen<br />
som allerede var til<br />
stede med prosjekter i Ache.<br />
Pengene skulle brukes til rehabilitering og<br />
bygging av skoler i Aceh-provinsen i Indonesia.<br />
Helene Støversen i Flyktningehjelpen<br />
kan fortelle at det ble bygget og rehabilitert<br />
fem barneskoler i Pidie-distriktet i Banda<br />
Aceh. Alle fem skolene ble bygget i henhold<br />
til plan, og alle var ferdig før august<br />
Kløverinstitusjonen Fayehagen<br />
Kløverinstitusjonen Fayehagen er en spesialavlastningsbolig for<br />
familier med multifunksjonshemmede barn og unge. De tilbyr<br />
avlastning tilpasset den enkelte og aktiviteter er en viktig del av<br />
oppholdet. 23 familier er i dag tilknyttet Fayehagen.<br />
– I tillegg til å være en forlengelse av hjemmet gis råd og veiledning<br />
til familiene, skal vi være en pådriver for vår gruppe tjenestemottakere,<br />
forteller Anders Maanum.<br />
2006. Det er om lag 200 elever per skole<br />
fordelt på fem klassetrinn.<br />
I tillegg til byggingen sørget Flyktningehjelpen<br />
og N.K.S. også for å utstyre skolebyggene<br />
med pulter. Det ble drevet opplæring<br />
av lærere og utdelt skolemateriell til skolebarna.<br />
Da Flyktninghjelpen begynte jobben<br />
med å rehabilitere og bygge skoler, ble det<br />
raskt avdekket et behov for å fylle undervisningen<br />
med noe som kunne stimulere<br />
elevene og lærerne til å komme videre i<br />
livet. Lærerne ved de fem barneskolene<br />
støttet av N.K.S, sammen med om lag 250<br />
andre, fikk opplæring i et tilpasset undervisningsprogram<br />
som skulle gjøre dem i<br />
stand til å hjelpe elevene videre og få en<br />
normalisert skolehverdag, forteller Helene<br />
Støversen til slutt.<br />
I tråd –<br />
– På organisasjonskurs i Ski<br />
« – Ferdig, – er du gæærn!» Engasjementet er upåklagelig, deltakerne er lite<br />
interessert i å avslutte gruppearbeidet som pågår når Fredrikke ankommer<br />
organisasjonskurset på Ski. Men hvorfor trenger sanitetskvinner å gå på kurs<br />
for å lære om organisasjonsarbeid?<br />
Tekst og foto: Mari M. Press<br />
med den røde tråd<br />
Opplæringsansvarlig Kari Lilleby<br />
forteller at kursene skal være med<br />
å binde leddene i organisasjonen<br />
sammen. Her lærer deltakerne litt om organisasjonen,<br />
dens historie og oppbygging,<br />
handlingsplanen og vedtekter, styrearbeid<br />
og kommunikasjon. Dette er også en møteplass<br />
for aktive sanitetskvinner der en kan<br />
få kjennskap til det som skjer i andre foreninger,<br />
danne nettverk og dele erfaringer<br />
med hverandre. Her møtes både de som har<br />
vært i organisasjonen i lang tid, og de med<br />
liten eller ingen erfaring. Målgruppen er<br />
aktive medlemmer som enten innehar verv,<br />
ønsker å påta seg verv eller som på en eller<br />
annen måte er aktive.<br />
Handlingsplanen i praksis<br />
Ett mål for kurset er at deltakerne blir kjent<br />
med og kan bruke handlingsplanen aktivt<br />
i arbeidet lokalt slik at den røde tråden i<br />
organisasjonen synliggjøres. Det at den<br />
enkelte forening er selvstendige enheter<br />
med sterk lokal forankring, kan av og til<br />
gjøre det vanskelig å se organisasjonen<br />
under ett og som én og samme organisasjon,<br />
forklarer Lilleby. – Dette gjelder ikke<br />
bare for sanitetskvinnen selv, men også<br />
for hvordan vi oppfattes på den nasjonale<br />
arena. Derfor er det viktig at alle er godt<br />
kjent med vedtektene våre og vår felles<br />
handlingsplan slik at foreningene handler<br />
i tråd med hva Landsmøtet har vedtatt. I<br />
dagens konkurransesituasjon med mange<br />
frivillige aktører på banen, er det å profilere<br />
organisasjonens merkesaker og at vi synliggjør<br />
kløvern i alt vi gjør viktigere enn noen<br />
gang, poengterer hun.<br />
– Dette kurset skal bl.a. være en starthjelp<br />
til denne prosessen, forteller Lilleby videre.<br />
– Med utgangspunkt i handlingsplanen,<br />
jobber deltakerne gruppevis med å lage en<br />
arbeidsplan for sin forening og slik sikre at<br />
sanitetsforeningenes arbeid lokalt gjenspeiler<br />
organisasjonens vedtatte målsetninger,<br />
forteller Lilleby. – Gruppearbeidet legger<br />
opp til å bruke og arbeide med det vi har<br />
gjennomgått på kurset og sette i gang en<br />
prosess. I tillegg til å lage arbeidsplaner<br />
har vi også et gruppearbeid som innebærer<br />
planlegging og gjennomføring av et årsmøte<br />
som skal være så realistisk som mulig. Fra<br />
tilbakemeldinger jeg har fått, er vekselvirkningen<br />
mellom forelesning og gruppearbeid<br />
en god kombinasjon som aktiviserer og gir<br />
godt læringsutbytte<br />
– Men alle kan ikke gjøre alt, presiserer<br />
hun. – Kurset skal gi hjelp til å tilpasse sin<br />
22 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 23
Opplæringsansvarlig i N.K.S.,<br />
Kari Lilleby foredrar for en<br />
lydhør forsamling.<br />
4 på kurs<br />
Kirsti Jensen fra Nes sanitetsforening<br />
i Akershus har vært leder<br />
i snaut ett år.<br />
– Kurset er<br />
ryddig og greit<br />
og jeg er glad<br />
for den tiden<br />
jeg har fått til<br />
uformell prat,<br />
forteller Kirsti.<br />
Her får en litt annen info som<br />
er veldig nyttig og også veldig<br />
viktig. Ellers er det fint å få høre<br />
om hvordan en kan planlegge<br />
og strukturere arbeidet og slik<br />
kan bruke handlingsplanen i det<br />
daglige slik på et matnyttig nivå.<br />
Ved at vi får handlingsplanen<br />
inn i årsplanen vår og kan vi bli<br />
enda mer knyttet til hovedorganisasjonen.<br />
Da jeg var på orienteringsmøte<br />
om organisasjonens fremtid ble<br />
dette litt store vyer som jeg ikke<br />
arbeidsplanen lokalt etter den enkelte forenings<br />
behov og ressurser. Når planen er<br />
lagt, er man kommet langt i arbeidet. Da<br />
er en nødt til å tenke gjennom arbeidet og<br />
de stegene som er nødvendige å ta for å nå<br />
målet, samtidig som det tvinger frem en<br />
bevisstgjøring, forklarer hun.<br />
Bra etterspørsel<br />
I løpet av en to-årssyklus skal alle fylkene<br />
ha fått tilbud om å være med på kurs.<br />
klarte å knytte til noe håndgripelig.<br />
Her jobber vi med hvordan vi<br />
kan bruke handlingsplanen konkret<br />
og her får vi hjelp og råd til<br />
å begynne. Det er bra.<br />
I Nes der jeg kommer fra er det<br />
mange fremmedspråklige og skolene<br />
averterer ofte etter språklærere<br />
til forskjellige typer språk. Vi<br />
har derfor begynt å interessere<br />
oss for dette med innvandring og<br />
språkgrupper.<br />
Nes har til sammen 12 lokale<br />
foreninger. Ser at denne handlingsplanen<br />
kan brukes til å<br />
styrke samholdet og strukturere<br />
og samordne, oss i forhold til<br />
felles prosjekter, eksempelvis<br />
jentekonferanser og språktrening<br />
for innvandrerkvinner. Tidligere<br />
synes jeg å ha manglet et overordnet<br />
perspektiv. Nå føler jeg at<br />
jeg har fått mer oversikt og kan<br />
se hvordan ting henger sammen.<br />
– I 2007 har vi arrangert fire organisasjonskurs<br />
og på hvert kurs får totalt 30<br />
stk plass. Noen kurs er fulltegnet – og det<br />
hender at noen ikke får plass, men erfaringer<br />
har vist at ved å være få, blir vi en<br />
gruppe som åpner for mer intimitet og<br />
bedre kontakt og med det, mer erfaringsutveksling<br />
og meningsutveksling, forteller<br />
Lilleby. – Blir vi flere, har det lett for å<br />
oppstå grupperinger. Det gjør meg også i<br />
bedre stand til å se behov blant kursdeltakerne<br />
og justere og videreutvikle kursopplegget.<br />
– Vi slår sammen flere fylker av mange<br />
årsaker. Ved at man møtes fra forskjellige<br />
steder kan en få inspirasjon på tvers av fylker,<br />
fylkene vil kunne dele erfaringer med<br />
hverandre og utveksle enda flere erfaringer<br />
enn dersom de hadde vært fra samme<br />
geografiske sted. Likevel prøver vi å invitere<br />
fylker som ligger nær hverandre, selv<br />
om det ikke er noe i veien for at andre fra<br />
andre fylker kan være med dersom dette er<br />
hensiktsmessig og det er plass. Mitt møte<br />
med medlemmene på disse organisasjonskursene<br />
er også viktig for meg. Det gir meg<br />
økt forståelse og innsikt i hva den enkelte<br />
lokalforening arbeider med og er opptatt<br />
av, noe som jeg håper vil avspeile seg i mitt<br />
arbeid, sier Lilleby.<br />
Halvveis i kurset spurte vi noen av deltakerne hva et organisasjonskurs<br />
gir dem. Uansett hvor lang fartstid de spurte hadde<br />
synes kurset å være viktig og en kilde til inspirasjon.<br />
Anne – Lise Tangen fra Bryn sanitetsforening<br />
i Oslo har vært medlem i 40 år<br />
og sittet i styret i 35<br />
av de årene. – Jeg<br />
har vært på kurs<br />
for 15–20 år siden,<br />
men man er aldri for<br />
gammel til å lære<br />
noe nytt! Jeg ønsker<br />
å snappe opp gode<br />
ideer til verving eller annet. Dessuten er<br />
det stadig gøy å treffe nye mennesker og<br />
fint å se at det kommer yngre med, det<br />
er veldig positivt, forteller hun.<br />
– Det at vi gjennomgår handlingsplanen<br />
er noe nytt, og ser at det er nyttig å få<br />
tenkt gjennom den. Det er fort gjort<br />
å legge den til side etter at en har lest<br />
gjennom den når en ikke har medlemmer<br />
nok til å gjennomføre så mye. Jeg<br />
kommer nå til å bruke handlingsplanen i<br />
arbeidet med å sette opp en arbeidsplan.<br />
Ellers fungerer kurset som en oppfriskning<br />
og det er spennende å høre nye<br />
synspunkter og få andre ideer.<br />
Kommunikasjon<br />
På kurset gjennomgår Lilleby litt om<br />
kommunikasjon generelt, som det<br />
å lytte, om spørreteknikker og om<br />
dobbeltkommunikasjon. Kurset tar<br />
også for seg praktiske kommunikasjonsoppgaver,<br />
eksempelvis hvordan<br />
skrive et godt referat.<br />
– Å lære om kommunikasjon er en<br />
viktig del av kurset, presiserer Lilleby.<br />
– Her er det snakk om kommunikasjon<br />
på mange plan, hvordan<br />
kommuniserer vi med hverandre,<br />
hvordan kommuniserer vi<br />
innad i styret, hvordan møter vi nye<br />
medlemmer og hvordan omtaler vi<br />
organisasjonen utad?<br />
Anna Røberg Nore Neset sanitetsforening<br />
i Hordaland<br />
– Dette er veldig inspirerende.<br />
Jeg har vært leder i ett år og føler<br />
jeg trenger dette. I vår forening<br />
er det mer unge etter hvert har<br />
tatt over, for tiden er vi 25 aktive<br />
damer av totalt 100 medlemmer.<br />
Anna mener kurset har gitt<br />
henne ideer til hvordan hun kan<br />
strukturere arbeidet og at det har<br />
lært henne en del om styrearbeid.<br />
– Styrearbeid og kommunikasjon<br />
kan<br />
være vanskelig<br />
når en har<br />
100 medlemmer<br />
med stort<br />
aldersspenn,<br />
forklarer hun.<br />
Samtidig synes hun det har det<br />
vært nyttig å lære om hva N.K.S.<br />
står for i sin helhet.<br />
– Kurset har vært veldig informativt<br />
for meg og gitt meg et<br />
helhetlig innblikk i organisasjonen.<br />
Til daglig er vi opptatt av<br />
Det er så viktig å være bevisst på<br />
hvordan en legger frem en sak<br />
– det er lett å rive ned og ødelegge<br />
et renommé, men det tar lang tid<br />
å bygge det opp igjen. – Uansett<br />
er det viktig at vi klarer å gi saker<br />
en positiv vinkling, understreker<br />
Lilleby. – I den enkelte forening<br />
er det som regel foreningens leder<br />
som fungerer som infokontakt og<br />
står for lokalforeningens, men også<br />
hele organisasjonen omdømmebygging.<br />
Det er derfor en stor oppgave<br />
å ta på seg et verv, men også lærerikt<br />
og hyggelig, avslutter Kari, som<br />
håper deltakerne har fått et kurs<br />
som kan hjelpe dem i det videre<br />
sanitetsarbeidet.<br />
lokallaget. Her har jeg fått ahaopplevelser<br />
– jeg ser at det vi gjør<br />
totalt sett landet rundt er utrolig<br />
viktig og det gjøre det enklere å<br />
jobbe mot et mål om å få organisasjonen<br />
til å henge sammen.<br />
Samtidig tror jeg lokal tilspasning<br />
er alfa og omega. Det er viktig å<br />
arbeide med saker som lokalbefolkningen<br />
er opptatt av.<br />
– På gruppearbeidet vi har hatt<br />
så langt har vært veldig nyttig og<br />
jeg har lært en del nytt. Det var<br />
veldig fint å jobbe i gruppe med<br />
arbeidsplanen og lage arbeidsplan<br />
for forskjellige typer prosjekter.<br />
Her fikk jeg masse gode ideer,<br />
samtidig som det gir trygghet og<br />
inspirerer. Jeg ser at vi kan få<br />
til mye ved å jobbe strukturert.<br />
Jeg skulle gjerne hatt mer tid til<br />
å jobbe i grupper, men ser vi får<br />
tenkt og blir mer bevisste – det er<br />
det viktigste, avslutter Anna engasjert.<br />
Fra gruppearbeidene. Latteren sitter løst når<br />
arbeidsplan er en av oppgavene.<br />
Kari Roen<br />
er fra Sarpsborg sanitetsforening i<br />
Østfold og har<br />
vært sanitetskvinne<br />
i 20 år,<br />
Hun forteller at<br />
hun lærer veldig<br />
mye på kurset.<br />
– Det er nytt det<br />
å jobbe så bevisst<br />
med handlingsplanen og legge opp<br />
en arbeidsplan etter den. Dette er<br />
en måte å jobbe konkret på som vi<br />
kommer til å bringe med oss videre i<br />
foreningen.<br />
– For meg er det også viktig å bruke<br />
anledningen til å snakke med alle de<br />
andre og vite hva de driver med. Det<br />
gir inspirasjon og nye tanker. Derfor<br />
er det fint og viktig å få tid til å<br />
snakke med andre. Å få nye medlemmer<br />
kan være vanskelig, men her kan<br />
en få noen nye ideer og tips. Samtidig<br />
er det interessant å høre om oppbygningen<br />
av organisasjonen, selv om<br />
mye allerede er kjent, kjenner jeg at<br />
det engasjerer.<br />
24 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 25
Nytt hefte<br />
Osteoporose – De vanligst stilte spørsmål med svar<br />
Grefsenlia blir aksjeselskap<br />
Fylkeslaget i N.K.S. Oslo bestemte på siste årsmøte<br />
at Grefsenlia bo- og behandlingssenter<br />
skulle omgjøres til aksjeselskap. Aksjekapitalen<br />
er på 1 million kroner og eies i sin helhet av<br />
N.K.S. Oslo fylke. Aksjene kan ikke omsettes<br />
til andre. Selskapets formål er å tilby helse-<br />
og sosialtjenester i samarbeid med offentlige<br />
myndigheter. Selskapet skal ikke ha erverv til<br />
formål og selskapets midler skal kun benyttes<br />
i selskapets virksomhet eller videreutvikling<br />
av denne. Det skal ikke utdeles utbytte og<br />
Seminaret 29. november var lagt til<br />
Rica Oslo Hotel og samlet i år 73 deltagere<br />
fra i alt 18 av våre institusjoner.<br />
Den årlige middagen med styret<br />
kvelden før har tradisjonelt vært for<br />
institusjonslederne. Det har vært et<br />
ønske å kunne samle alle som ønsker<br />
det til denne middagen. I år ble det<br />
åpnet for det og vi var ikke mindre<br />
enn 32 til bords den kvelden – kjem-<br />
Osteoporose oppdages ofte<br />
ikke før en person får et brudd.<br />
Diagnosen kommer derfor<br />
som et sjokk. Mange spørsmål<br />
melder seg. Hvordan kommer<br />
livet til å bli videre? Hvordan<br />
kan jeg klare å leve med en<br />
kronisk sykdom? Hvorfor var<br />
det akkurat jeg som fikk sykdommen?<br />
Erfaringer fra henvendelser til<br />
Osteoporoseforeningens informasjonstelefon<br />
viser at det er et stort<br />
behov for informasjon om sykdommen.<br />
Nytt fra N.K.S. Kløverinstitusjonene as<br />
Selskapet ble stiftet 14. november 2007 med navnet<br />
NKS Grefsenlia AS. Fylkesleder Brit Sandvold sier til<br />
Kløvernytt at hensikten med å etablere selskapet var<br />
å sikre at de eiendommene <strong>Sanitetsforening</strong>en har<br />
på Grefsen forblir i fylkets eierskap.<br />
Årets Kløverseminar med humor<br />
pehyggelig! Årets eksterne forelesere,<br />
Torolf Nordbø og Tore Moen Tønnesen<br />
alias Sjur og Brakkvald holdt<br />
oss i ånde i to og en halv time med<br />
sitt foredrag om mental HMS, om<br />
optimister og pessimister og om det<br />
å bruke humor til å lette på trykket.<br />
I en veksling mellom alvor og skjemt<br />
fikk vi både ord til ettertanke og<br />
trimmet latter musklene.<br />
Både pårørende, pasienter og fagpersoner<br />
tar kontakt og for å kunne gi og få best<br />
mulig hjelp. Forfatter av heftet er sykepleier<br />
Synøve Sørlie som er ansatt i Norsk<br />
Osteoporoseforenings Informasjonssenter.<br />
Hun håper blant annet at heftet kan være<br />
et bidrag til både å forebygge og behandle<br />
osteoporose i fremtiden.<br />
Foreningen har fått økonomisk støtte til<br />
heftet av Sosial- og helsedirektoratet. Det<br />
vil derfor være gratis i første omgang. Heftet<br />
distribueres til en rekke helseinstanser.<br />
Dette er for å nå ut til helsepersonell. Pasienter,<br />
pårørende og andre interesserte kan<br />
få heftet ved å kontakte Norsk Osteoporoseforenings<br />
Informasjonstelefon 22 89 40 29<br />
eller se www.nof-norge.org.<br />
overskudd skal beholdes i<br />
virksomheten og brukes til<br />
videre drift eller investeringer.<br />
I en kommentar til Kløvernytt<br />
opplyser Sandvold at<br />
driftsavtalene de nå har med<br />
Helse Sør-Øst og Oslo kommune<br />
vil bli overført til det<br />
nyetablerte selskapet fra<br />
1. januar <strong>2008</strong>.<br />
– Å være arbeidsgiver for nærmere 100<br />
ansatte, store fremtidige pensjonsforpliktelser<br />
og et driftsbudsjett på flere titalls millioner<br />
kroner er et stort ansvar for fylkesstyret. Å få<br />
skille driften ut i et eget selskap gjør ansvarsforholdene<br />
tydeligere. Fylkesstyret er svært<br />
fornøyd med omorganiseringsprosessen som er<br />
gjennomført i nært samarbeid med de ansattes<br />
tillitsvalgte.<br />
Annonseplass<br />
26 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 27
Æresmerket<br />
15. februar er frist for å foreslå<br />
kandidater til <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong><br />
<strong>Sanitetsforening</strong>s Æresmerke.<br />
Æresmerket er <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong><br />
<strong>Sanitetsforening</strong>s høyeste utmerkelse<br />
og ble opprettet etter Ålesunds<br />
brann i 1904 og tildelt fru Ellen von<br />
Grumme som takk for den hjelp<br />
hun personlig hadde ytet Ålesunds<br />
brannlidte.<br />
Æresmerket er en hedersbevisning<br />
som kun kan tildeles medlemmer av<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong><br />
for særlig fortjenstfull innsats i frivillig<br />
arbeid i organisasjonens oppgaver.<br />
Æresmerket henger svært høyt,<br />
og retningslinjene slår blant annet<br />
Nye i sekretariatet:<br />
Cecilia Skavlan fra stiftelsen<br />
Min Store Dag<br />
Hun har vært modell og senere hatt ulike toppstillinger i en årrekke<br />
for de kjente motehusene Chanel, Louis Vuitton og Escada. Nå har<br />
Cecilia flyttet inn i sekretariatet som leder for prosjektet Min Dag i<br />
Dag (tidligere Min Store Dag) som tidligere var en egen stiftelse.<br />
Cecilia er svensk av opprinnelse, utdannet siviløkonom<br />
og har hatt en rekke toppstillinger – sjef<br />
for detaljbransjen i Chanel i Danmark, sjef for Lois<br />
Vuittons datterselskap i Danmark og deretter sjef i<br />
Escada der hun hadde ansvar for to butikker og 22<br />
ansatte i Escada.<br />
– Det er en ganske anneledes jobb du har nå, hvordan ble<br />
det til at du begynte å jobbe i stiftelsen Min Store Dag, nå<br />
som prosjektleder i N.K.S.?<br />
– Det begynte med at jeg traff en nordmann, begynner<br />
Cecilia. Jeg jobbet i København så det ble mye<br />
pendling over flere år mellom København og Oslo,<br />
selv etter at vi giftet oss. Men til slutt orket jeg ikke<br />
all reisingen lenger og flyttet til Oslo. Men her var<br />
det ikke lett å få jobb på den tiden. Da jeg endelig<br />
ble tilbudt en jobb i Helly Hansen var jeg gravid<br />
og takket nei. Neste barn kom et par år etter og jeg<br />
valgte da å være hjemme med de. Etter hvert som<br />
barna ble større ble jeg klar for å gjøre noe. Jeg<br />
kjente stifteren av Min Store Dag, Ingrid Stange og<br />
fast at: «Det skal ikke være automatikk<br />
i at fylkesledere får Æresmerket<br />
fordi de har vært fylkesledere. Lang<br />
fartstid som lokalforeningsleder er<br />
ikke alene tilstrekkelig grunnlag for<br />
tildeling av Æresmerket. Æresmerket<br />
tildeles sanitetskvinner som på<br />
en eksemplarisk måte har satt<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> på<br />
dagsordenen i samfunnet, det være<br />
seg på sentralt-, fylkes- eller lokalt<br />
nivå i organisasjonen».<br />
Alle søknader om tildeling sendes<br />
via fylkesleder, som behandler saken<br />
konfidensielt. Fylkesleder har anledning<br />
til å uttale seg om søknaden<br />
og videresender den til Æresmerkekomiteen.<br />
Kontakt sekretariatet for retningslinjer<br />
og søknadsskjema. Du finner<br />
statutter og retningslinjer også<br />
i organisasjonshåndboken eller på<br />
www.sanitetskvinnene.no/-<br />
Medlemsservice/Viktige frister.<br />
Æresmerkekomiteen for landsmøteperioden 2007-2009 består av<br />
Organisasjonsleder Sølvi Lundgaard, Oppland<br />
Siri Bjercke, Nordland<br />
Sidsel Melander, Akershus<br />
Marianne Barth, Østfold<br />
Sekretær: Anne-Karin Nygård, generalsekretær.<br />
jeg visste jeg hadde lyst til å jobbe med mennesker.<br />
Nå har jeg jobbet i stiftelsen i 1½ år, først som frivillig<br />
og deretter betalt noe gjennom en 30% stilling.<br />
Dette arbeidet har gått veldig bra, det er veldig variert<br />
og har bare blitt mer og mer morsomt, forteller<br />
Cecilia.<br />
– Kjente du til sanitetskvinnene fra før?<br />
– Jeg kjente til det som folk flest kjenner til, at de<br />
solgte fastelavnsris og maiblomster, men ikke noe<br />
om alt det arbeidet som sanitetskvinnen gjør. Det<br />
finnes ikke noen tilsvarende forening i Sverige. Jeg<br />
ble veldig overrasket og imponert da jeg lærte om<br />
alt som sanitetsforeningen utretter. Vi må gjøre dette<br />
arbeidet mer kjent, folk kjenner jo bare til hvordan<br />
pengene samles inn.<br />
– Hva skjer fremover nå?<br />
– I den første tiden nå skal jeg besøke fylker og<br />
lokallag. Jeg gleder meg til å møte menneskene ute<br />
i lokallagen, det er så mye positivt som skjer og det<br />
blir utrolig spennende, avslutter Cecilia.<br />
Illustrasjonsbilde: Ingram<br />
Illustrasjonsbilde: Isabel Poulin/Dreamstime<br />
Løft for pårørende i<br />
statsbudsjettet <strong>2008</strong><br />
Regjeringen legger<br />
i statsbudsjettet for<br />
<strong>2008</strong> opp til å gi<br />
veiledningssentrene<br />
for pårørende til<br />
rusmiddelavhengige<br />
økonomisk støtte<br />
direkte fra statsbudsjettet.<br />
N.K.S. har<br />
drevet veiledningssenter<br />
for denne<br />
gruppen gjennom<br />
30 år og vært pionerer<br />
på å gi denne<br />
gruppen hjelp og<br />
støtte. Det finnes nå<br />
tre veiledningssentre<br />
som drives i regi av N.K.S; – I Haugesund,<br />
Sandnes og Oslo. – Pårørende til rusmiddelavhengige<br />
har lenge vært en «usynlig» gruppe i<br />
samfunnet. Endelig blir de anerkjent som en<br />
viktig ressurs i tillegg til at deres synspunkter<br />
og behov i større grad skal kartlegges, sier<br />
generalsekretær i N.K.S, Anne Karin Nygård.<br />
– Det er en stor påkjenning å være pårørende<br />
av rusmiddelavhengige, derfor ser vi fram til at<br />
Regjeringen ønsker å bedre samarbeidet mellom<br />
pårørende, helseregionene og kommunene, fortsetter<br />
hun. – De pårørende er en gruppe mennesker<br />
som sliter i hverdagen og bærer mye av<br />
kostnadene samfunnet ellers måtte tatt. Veiledningssentrene<br />
forsøker å gi de pårørende krefter<br />
til å takle en hard hverdag. Vi er derfor svært<br />
glade for at regjeringen nå legger opp til dette,<br />
avslutter Nygård.<br />
Omdiskutert kreftvaksine mot livmorhalskreft<br />
Etter at Hamarøy kommune fikk<br />
penger fra den lokale sanitetsforeningen,<br />
ville de starte vaksinering<br />
mot livmorhalskreft av alle 13-årige<br />
jenter.<br />
Turtilbud til medlemmer<br />
Tur til Sarajevo<br />
m/Mostar og Dubrovnik 27. april – 1. mai <strong>2008</strong><br />
Bli med<br />
<strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> på<br />
tur til Sarajevo m/Mostar<br />
og Dubrovnik med<br />
avreise 27. april <strong>2008</strong>. 5 dager.<br />
Dette blir en reise utenom det vanlige og er for de som<br />
ønsker å lære mer om Balkan. En tur til ettertanke<br />
og spekket med opplevelser. – Ett medlem av Hovedstyrets<br />
beredskapskomite vil delta som N.K.S. vert.<br />
Prisen er kr 8.900 i dobbeltrom.<br />
Informasjon om turen er sendt alle lokalforeningene<br />
og turen har vært presentert i Nytt og Nyttig<br />
nr. 5/2007.<br />
NB! Det er mulig å ha med ledsager som ikke er<br />
N.K.S.-medlem.<br />
Påmelding skjer gjennom HagaNor Reiser.<br />
Kontaktperson er Gretha Thuen,<br />
telefon 22 17 68 80/ 917 16 403 eller<br />
e-post: gretha.thuen@haganorreiser.no<br />
Først til mølla prinsippet gjelder,<br />
så vær rask hvis dette er en tur i ditt interessefelt.<br />
P4 (Oslo) meldte på sin nyhetssending<br />
at Sosial- og helsedirektoratet<br />
satte foten ned da de fikk høre om<br />
vaksinasjonsplanene. I Norge er<br />
nemlig ikke debatten om hvorvidt<br />
Pressenytt<br />
HPV vaksinen skal tas inn i vaksinasjonsprogrammet<br />
avgjort ennå. Det<br />
vil koste opp mot 150 millioner årlig<br />
å gjennomføre vaksineringen.<br />
Nytt veiledningssenter for pårørende<br />
Pårørende til rusmisbrukere og innsatte i fengsel skal få bedre hjelp på<br />
Haugalandet. NRK P1 melder at det nå er åpnet et veiledningssenter for<br />
pårørende i Haugesund. Det er <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> i Rogaland<br />
som står bak arbeidet. Foreningen mener behovet er stort i Nord-<br />
Rogaland. Pårørende til rusmisbrukere eller innsatte som har mistet en av<br />
sine nære sliter ofte med skyldfølelse. Da kan pårørende i samme situasjon<br />
være en god støtte.<br />
28 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 29
S a n i t e t s n o r g e r u n d t<br />
Gavmilde folk i Nord-Trøndelag<br />
Det fantes ikke maling på murveggene i de nye<br />
lokalene.<br />
N.K.S. Nord-Trøndelags hjelpearbeid<br />
i Narva, Estland fyller i <strong>2008</strong> ti år. Vi<br />
har som hovedmottaker Mercy Center.<br />
Dette er en ungdomsklubb som<br />
tar seg av yngre ungdom i fritiden,<br />
og likeså hjelper eldre ungdom med<br />
arbeidspraksis. Et sykkelverksted,<br />
et lite bilverksted, idrettsrom og<br />
hobbyrom (data, søm etc.). Mercy<br />
Center ligger i nær tilknytning til<br />
ni kommunale blokker med 52<br />
leiligheter i hver og det er ett felles<br />
kjøkken per etasje. Beboerne er<br />
stort sett arbeidsledige familier. I to<br />
av blokkene er det opprettet barneklubber<br />
hvor ungene kan være<br />
hele dagen. Barna i Estland har ett<br />
varmt måltid på skolen fra 1. – 4.<br />
klasse. Fra 5. klasse må de betale<br />
150 EEK per måned og når vi vet at<br />
arbeidsledighetstrygden er på 300<br />
EEK og barnetrygden på 150 EEK,<br />
skjønner vi at foreldrene ikke har<br />
råd til skolemat for ungene. Derfor<br />
prøver Mercy Center å gi barna et<br />
varmt måltid mat per dag så lenge<br />
pengene strekker til. Derfor setter<br />
vi stor pris på alle de gavene vi har<br />
fått gjennom årene, VI SER DET<br />
NYTTER! Og barna ser lysere på<br />
fremtiden enn foreldrene.<br />
14. juli fylte Petra Røtting i Estlandskomiteen<br />
70 år (Hålonna sanitetsforning),<br />
og i stedet for gaver til<br />
seg selv ba hun om penger til en av<br />
barneklubbene, Voidu 17, og Petra<br />
fikk 11.500 kroner som nå er sendt.<br />
Da vi besøkte Narva var den andre<br />
barneklubben flyttet til nye lokaler.<br />
De var større, men det fantes ikke<br />
maling på de grå murveggene, og<br />
ikke noe kjøkkenutstyr etc. Torhild<br />
Gjelstenli og Svein Polle fra Grong<br />
ga på stående fot 12.000 kroner som<br />
de hadde spart til ferie, til oppussing<br />
av barneklubben. På Levanger<br />
Førstehjelpskurs på helsestasjonene i Molde<br />
Molde sanitetsforening har i<br />
flere år hatt samarbeid med<br />
helsestasjonene i Molde.<br />
Vår og høst inviteres foreldre<br />
og besteforeldre til førstehjelpskurs<br />
ved helsestasjonene<br />
om kvelden. Kurset<br />
et gratis.<br />
– Konkret og veldig relevant<br />
for målgruppen. Deltakerne<br />
syntes det var bra å<br />
prøve dette i praksis. Noen<br />
av deltakerne har vært<br />
gjennom dette før, men ser<br />
verdien av repetisjon. Kurset<br />
er et veldig godt tilbud,<br />
så jeg håper vi får til flere<br />
slike kurs, skriver Aslaug<br />
Solberg i Molde sanitetsforening.<br />
Illustrasjonbilde: Dirk Ellmer/Dreamstime<br />
bor Gyda Myhrås, hun har vært<br />
med på flere turer og hvert år gir<br />
hun 12.000 kroner til varm mat for<br />
ungene. Likeså fikk Mercy Center<br />
1000 kroner av Solfrid Marie Rosendal<br />
under oppholdet. Ei dame på<br />
Snåsa, Kjellaug Østborg har i flere<br />
år samlet inn penger til Smittevernsykehuset<br />
i Narva, og i vår kunne vi<br />
sende 30.000 kroner.<br />
For tiden samler vi inn klær og utstyr<br />
som vi håper å få sendt tidlig høst. I<br />
2006 sendte vi 5 trailere med hjelpesendinger<br />
og NAMAS (Arbeidssamvirke)<br />
på Høylandet ga stearinlysfabrikken<br />
til det nye arbeidssamvirke<br />
i Olgino, dette er også noe som styres<br />
fra Mercy Center. N.K.S. bekostet<br />
frakt av fabrikken samt reise og opphold<br />
for de to som var med og monterte<br />
den på plass.<br />
Men uten den hjelpen vi får fra<br />
lokallagene både med loddsalg og<br />
direkte pengegaver hadde ikke dette<br />
hjelpearbeidet gått. Vi sier på N.K.S.<br />
vegne – TUSEN TAKK TIL ALLE<br />
SOM HJELPER!<br />
Hilsen EstlanskomiteenNotat<br />
Annonseplass<br />
30 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 31
S a n i t e t s n o r g e r u n d t<br />
Aktiv høst i Orkdal sanitetsforening<br />
På invitasjon fra Helse Midt har foreningen<br />
støttet et prosjekt ved Orkdal<br />
sykehus for personer med sykelig<br />
overvekt. I tråd med årsmøtevedtak<br />
om å forvalte midler til beste for<br />
lokalsamfunnet, ble 40.000 kroner<br />
bevilget til dette pionerprosjektet.<br />
Midt i september delte vi ut refleksvester<br />
med N.K.S. logo og Orkdal<br />
sanitetsforening på, til alle skolestartere<br />
i Orkdal. 120 i tallet.<br />
17. september markerte vi at vi<br />
har gitt Lydøre til alle barnehagene<br />
og SFO avdelingene i Orkdal. Til<br />
sammen 34 stykker.<br />
4. oktober ble sanitetetens tradisjonelle<br />
temamøte holdt. I år var<br />
emnet symptomer ved hjerteproblemer<br />
hos kvinner. Foredragholder<br />
var Inger Lomundal fra St. Olavs<br />
Hospital avdeling Orkdal Sjukehus.<br />
Hun kom inn på tegn og symptomer<br />
og betydningen av livsstilsfaktorer,<br />
som røyking, alkohol, kosthold og<br />
mosjon.<br />
Vårt tradisjonelle loppemarked ble<br />
arrangert 13. oktober og gav et<br />
overskudd på 10 000 kroner. Over-<br />
skuddet går til N.K.S.’ Murmanskprosjekt.<br />
Klær og tekstiler som ikke<br />
ble solgt blir levert til hjelpesending<br />
til Estland.<br />
På 2007 budsjettet er det satt av<br />
100 000 kroner til hver av de 5<br />
grunnskolen i Orkdal til uteaktivi-<br />
Orkdal sanitetsforening (OSF) har i flere år gitt refleksvester til alle skolestartere<br />
(1. klassinger) i Orkdal kommune, ca. 140 elever i 2007. Her har Randi Gjønnes fra<br />
Solhaug underavdeling av OSF, delt ut refleksvester til skolestartere ved Grøtte skole.<br />
Orkdal sanitetsforening har delt ut 34 høreører til alle barnehager og SFO-avdelinger i Orkdal kommune.<br />
På bildet deler leder i Orkdal sanitetsforening, Gurine Husdal, ut høreøre til Grøtte barnehage.<br />
tetsutstyr. I år er det bare Orkanger<br />
som fyller vilkårene og får midler<br />
fra oss. Siden Orkanger klarte å<br />
få til ballbinge ved egne midler og<br />
dugnad går vårt tilskudd til ei hinderløype.<br />
Innsendt av: Gurine Husdal<br />
Ragnhild Haugen leser<br />
egne dikt fra sin nyutgitte<br />
bok, Frå spøk til<br />
alvor. OSF har forskuttert<br />
kostnadene ved<br />
utgivelsen, og serverte<br />
kaffe og vafler til ca.<br />
100 frammøtte ved lanseringen<br />
av boka.<br />
En lydhør forsamling på temamøte i Sanitetens uke i OSF.<br />
Annonseplass<br />
32 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 33
S aSn ai tn ei t es nt so nr og re g re u rn ud nt d t<br />
200 år gamle hender strikket gave<br />
Ulvida Slotvik og Elise<br />
Juliussen i Brønnøysund er til<br />
sammen over 200 år gamle.<br />
Nå har de to strikket pledd<br />
som de har gitt i gave til<br />
Brønnøysund sanitetsforening’s<br />
julelotteri.<br />
Tekst og foto: Dagfinn Torgersen<br />
Pleddene ble loddet ut på sanitetsforeningens<br />
julelotteri. Mange tok<br />
lodd, både for å støtte en god sak,<br />
og for å sikre seg et av de tre pleddene,<br />
strikket av gamle arbeidshender<br />
og mangeårige bidragsytere til<br />
Brønnøysund sanitetsforening.<br />
Flittig 107-åring<br />
Ikke mindre imponerende er det<br />
at Ulvida Slotvik (107 år) får til å<br />
strikke når hun er blind. På ett år<br />
har hun strikket hele ni pledd, de<br />
fleste har hun gitt til familiemedlemmer.<br />
– Jeg kan ikke sitte på baken uten<br />
å gjøre noe, sier Ulvida. Hun forteller<br />
at svigerdatteren Margot Slotvik<br />
legger opp for henne. Så strikker<br />
hun lapper som settes sammen til et<br />
pledd. Hvert pledd har 28 lapper.<br />
– Lappene har en bredde på 32 masker.<br />
Når jeg er blind må jeg huske<br />
Vi gratulerer...<br />
å telle maskene for at jeg ikke skal<br />
miste noen, sier Ulvida. Men hun<br />
innrømmer at det har skjedd noen<br />
ganger. Da legger hun strikketøyet<br />
til side, begynner på et nytt og venter<br />
til svigerdatteren kommer og<br />
retter opp feilen. Hun hjelper henne<br />
også med å måle lengden på lappene<br />
slik at de blir like.<br />
Setter sammen lappene<br />
Når lappene til pleddet er ferdige,<br />
kommer Elise Juliussen inn i bildet.<br />
Elise er en sprek 95-åring og venninne<br />
av Ulvida.<br />
– Ettersom Ulvida er blind og ikke<br />
90 år<br />
90 år<br />
Bleik sanitetsforening – Nordland<br />
100 år<br />
1. mars <strong>2008</strong><br />
Øvre Stølen sanitetsforening – Sør-Trøndelag<br />
Solum sanitetsforening<br />
100<br />
– Telemark<br />
år<br />
2. februar <strong>2008</strong><br />
5. mars <strong>2008</strong><br />
Grue sanitetsforening – Hedmark 8. mars <strong>2008</strong><br />
Ulvida Slotvik (t.v.) er 107 år og Elise Juliussen er 95 år. Å strikke er hobbyen for begge, og nå har de<br />
gitt strikkede ullpledd til Brønnøysund <strong>Sanitetsforening</strong> sitt julelotteri. Selv om Ulvida Slotvik er blind,<br />
klirrer strikkepinnene hurtig mellom vante arbeidshender.<br />
kan sette sammen lappene til et<br />
pledd selv, gjør jeg den jobben, sier<br />
Elise. Og til slutt hekler hun en kant<br />
rundt pleddet før det er ferdig.<br />
Også Elise har strikket mange pledd<br />
i år. Hun husker ikke helt hvor<br />
mange, og to av disse har hun altså<br />
gitt til julemessa. I tillegg både<br />
hekler og broderer hun og gjør<br />
annet handarbeid.<br />
Tid til kaffekos<br />
Ulvida Slotvik bor på Brønnøy<br />
Sykehjem, mens Elise Juliussen<br />
fortsatt bor i hjemmet sitt i sentrum<br />
av Brønnøysund. Ofte er hun på<br />
sykehjemmet og besøker Ulvida. De<br />
to venninnene har mye å snakke<br />
om over strikkepinnene, men de<br />
har også tid til litt kaffekos mellom<br />
ullappene.<br />
Ulvida hadde svært celebert besøk<br />
tidligere i høst da hun fikk besøk<br />
av statsminister Jens Stoltenberg da<br />
han var på valgkampturne i Brønnøysund.<br />
Og klemmen fra statsministeren<br />
er foreviget og står i glass og<br />
ramme på bordet på rommet hennes.<br />
Tingelstadhøgda sanitetsforening 60 år<br />
60-årsjubileet ble enkelt markert<br />
på grautfesten på Halvdanshaugen<br />
7. juni med ca. 50 mennesker til<br />
stede, unger og karer inkludert.<br />
Festkomiteen, Randi Hoff og Astrid<br />
Bilden, ønsket velkommen til deilig<br />
rømmegraut, spekemat med melon<br />
og heimlaga flatbrød. Deilig sommermat<br />
som ble fortært utendørs i<br />
det flotte, varme været. Grautfesten<br />
er like gammel som foreningen, og<br />
Halvdanshaugen (Hadeland folkemuseum)<br />
har hele tida vært møtestedet<br />
for grautfesten.<br />
Nytt æresmedlem i<br />
Bodø sanitetsforening<br />
På sommermøtet ble Petra Nilsen utnevnt til æresmedlem<br />
i Bodø sanitetsforening. Hun har vært styremedlem<br />
i foreningen og medlem av «kretsstyret». Petra er<br />
et ja-menneske, alltid positiv. Hun ser hva som skal<br />
gjøres, påtar seg oppgaver og arbeider raskt. Sammen<br />
med sin mann og to andre ektepar er hun ansvarlig for<br />
vedlikehold og stell av foreningens eiendommer Jentofts<br />
Minde og Nye Jentoft. Her gjøres en formidabel<br />
jobb. Bodø sanitetsforening, som er 110 år, er en stor<br />
og aktiv forening, og har nå 4 æresmedlemmer.<br />
Vaksinasjonshjelp<br />
Sanitetsdamene i Skjeberg hjalp<br />
også i år til under influensavaksinasjonen.Omsorgsberedskapsgruppen<br />
hadde fått oppdraget,<br />
så denne gangen ble de<br />
tre dagene fordelt på Skjeberg,<br />
Søndre Skjeberg og Ullerøy<br />
sanitetsforening.<br />
I år fikk sanitetsdamene ansvaret<br />
for registreringen, og vi stilte<br />
også opp med kaffe og vafler<br />
til alle som ønsket det, forteller<br />
Torunn Hofgaard i Skjeberg<br />
sanitetsforening til Sarpsborg<br />
Arbeiderblad.<br />
Foreningens leder Maren Skari<br />
hadde laget et interessant resymé<br />
fra foreningens virke. Hun leste bl.a.<br />
litt fra de første protokollene der det<br />
er beskrevet detaljert om møtene,<br />
sakene, serveringen, underholdningen<br />
og ikke minst utlodningen. Stiftelsesåret<br />
1947 var preget av rasjonering<br />
og gevinstene var derfor naturalia<br />
som egg, fløte, smør og lignende.<br />
Foreningen bidro med en betydelig<br />
pengegave til Europahjelpen, et tiltak<br />
som var nødvendig etter krigens<br />
herjinger. Videre ble det anskaffet<br />
Innsendt av leder Kari Thue Berg<br />
sykeutstyr til utlån for hjemmene.<br />
Dette var lenge før offentlig hjemmesykepleie<br />
og sykehjem var etablert<br />
i kommunene. Et annet særpreg<br />
fra fordums tid var at det alltid var<br />
underholdning og andakt på møtene.<br />
Dette var i tråd med N.K.S. formålsparagraf<br />
på den tida.<br />
Æresmedlem, Marit Svendsen, som<br />
nettopp hadde fylt 70 år, ble gratulert<br />
og hyllet for sin enestående<br />
innsats i foreningen. Hun har vært<br />
både kasserer, leder og sekretær i<br />
foreningen.<br />
Marit Tingelstad sekretær i<br />
Tingelstadhøgda sanitetsforening<br />
På bildet fra Jentofts Minde ser vi foreningens leder, Kari Thue Berg, som<br />
berømmer Petra før hun overrekkes blomster og diplom.<br />
En liten rapport fra Midt i Norge<br />
Brønnøysund sanitetsforening ble<br />
startet i 1909, så 100-års jubileet<br />
nærmer seg raskt. i de siste årene<br />
har vi fått en del nye medlemmer<br />
og av dem en god del forholdsvis<br />
unge. De siste årene har flere av<br />
«de unge» latt seg velge inn i styret,<br />
og på siste årsmøte fikk vi inn enda<br />
flere. Dette er velutdannede, aktive<br />
damer med arbeidslyst og gode<br />
ideer; så nå har optimismen overtaket<br />
igjen!<br />
Vår forening har eget hus. Dette er<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>ens gamle sykestue<br />
som ble tatt i bruk i 1925 og var<br />
byens eneste til 1979. Her var også<br />
fødestua vår. I sanitetens hus er det<br />
fast fotpleier, og til behandlingen<br />
for trygdede og pensjonister yter vår<br />
forening tilskudd. Ellers har stedets<br />
handikapforening arbeidsstue to<br />
dager i uka, og Brønnøysund ungesanitet<br />
har åpent lekested (treff for<br />
mor og barn) en gang i uka. Utover<br />
dette leies lokalene ut til forskjellige<br />
sammenkomster som konfirmasjon,<br />
fødselsdager, møter o.a. I underetasjen<br />
har vi fast tilhold for vårt<br />
loppemarked som etter hvert er blitt<br />
ganske omfattende.<br />
Vi har videre drøftet å bruke inneværende<br />
år og arbeidsåret <strong>2008</strong> til<br />
verve- og markeringsår. Å få flere<br />
nye medlemmer ville vel være den<br />
beste gave til en 100-års jubilant! Vi<br />
har etablert en omsorgsberedskapsgruppe<br />
og har etablert et samarbeid<br />
med Brønnøy kommune og andre<br />
aktuelle samarbeidsparter. Foruten å<br />
yte bidrag til N.K.S.’ mange fond, er<br />
våre hovedsatsinger området barn,<br />
unge og eldre.<br />
Innlegget er forkortet red. anm.<br />
Innsent av Inger Skjæran Moe<br />
34 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 35
95 år og åtte nye æresmedlemmer<br />
Æresmedlemmene fotografert etter utnevnelsen på Sønsterud Gård 2. juni; fra venstre Helene<br />
Nilsen, Ida Wenstad, Kari Strætkvern, Liv Borgen, Oddveig Bakken og lederen Synnøve Bakke.<br />
Åtte av sanitetsdamene sto i sentrum<br />
av begivenhetene da Åsnes<br />
sanitetsforening 2. juni markerte sitt<br />
95-års jubileum på Sønsterud Gård.<br />
Helene Nilsen, Oddveig Bakken,<br />
Else Fjeldstad, Valborg Lie og Eva<br />
Skårderud ble utnevnt til æresmedlemmer<br />
for minst 60-års innsats,<br />
mens Ida Wenstad, Kari Strætkvern<br />
og Liv Borgen også fikk sin æresbevisning<br />
for mangeårig arbeid for<br />
saniteten. Ida for 22 år som leder,<br />
Kari har hatt en rekke tillitsverv og<br />
oppdrag gjennom 50 år, mens Liv<br />
har vært kasserer i hovedforeningen<br />
i 25 år.<br />
Under jubileumsmiddagen ble det<br />
også utdelt pengegave på 10.000<br />
kroner til Helsestasjonen for barn og<br />
unge. Under middagen talte blant<br />
andre varaordfører Solfrid Storholt<br />
på vegne av kommunen. Hun takket<br />
for den store samfunnsinnsatsen<br />
saniteten legger ned. Nestleder i<br />
fylkesforeningen, Aud Sætre Nordli<br />
fra Nord-Odal talte, det var hilsen<br />
fra Frivillighetssentralen ved Ingerid<br />
Askje og Berit Hammeren var toastmaster.<br />
Siden foreningen ble stiftet 17. mars<br />
1912 har det skjedd svært mye og<br />
<strong>Sanitetsforening</strong>en fortjener all<br />
mulig honnør for det store humanitære<br />
arbeidet som er lagt ned<br />
gjennom nesten ti decennier. Utviklingen<br />
har gått raskt fremover siden<br />
Strålende samling på Flo og Fjære<br />
Den 14. august 2007 var<br />
Haukerød sanitetsforening<br />
i Sandefjord på busstur til<br />
Flo og Fjære utenfor Stavanger<br />
og «damene» (pluss<br />
noen karer) strålte om<br />
kapp med sola. De siste 11<br />
år har foreningen arrangert<br />
4–5 dagers bussturer rundt<br />
omkring i landet vårt.<br />
Fotografen er Ingrid Malmin,<br />
som ønsket å overraske<br />
«damene sine» med<br />
et bilde.<br />
Innsendt av: Ingrid Malmin<br />
97-åringen Else Fjeldstad (i sengen) og Eva Skårderud<br />
tok i mot sitt æresmedlemskap på sykehjemmet<br />
av lederen Synnøve Bakke (t.v.).<br />
sykesøster for saniteten i bygda,<br />
Mathilde Liberg fikk utlevert sykkel<br />
og symaskin. Det som man nå i første<br />
rekke forbinder med jubilanten<br />
er de 20 boenhetene for eldre på<br />
Kløvertun.<br />
Foreningen består i dag av fem<br />
underavdelinger, Kirkekretsen,<br />
Kjellmyra, Nyen, Toverud og Sanitetsklubben,<br />
med til sammen 100<br />
medlemmer. Etter hvert som medlemmenes<br />
gjennomsnittsalder øker<br />
og rekrutteringen uteblir, står <strong>Sanitetsforening</strong>en<br />
foran sin aller største<br />
utfordring; hvordan skaffe nye medlemmer,<br />
slik at den positive virksomheten<br />
kan holde frem til glede<br />
for fellesskapet?<br />
S a n i t e t s n o r g e r u n d t<br />
Kvinesdal sanitetsforening<br />
i beredskapsøvelse<br />
Onsdag 12. september ble beredskapen i<br />
Agder-fylkene testet gjennom en stor øvelse<br />
i Kvinesdal. Hendelsen var en arrangert<br />
togulykke i Kvinesheitunnelen, som er<br />
den lengste på Sørlandsbanen – hele 9065<br />
meter lang.<br />
Det var over 200 involverte personer da<br />
politiet i samarbeid med NSB arrangerte<br />
denne øvelsen. Kvinesdal sanitetsforening<br />
ble spurt om å delta med to observatører.<br />
Odny Sandvand og Asbjørg Helle ble valgt.<br />
Vår oppgave var blant andre å plukke ut<br />
og informere 20 personer som skulle spille<br />
pårørende. Ellers deltok om lag 70 elever<br />
fra Kvinesdal videregående skole. Elevene<br />
skulle være passasjerer på ulykkestoget og<br />
20 av disse var klassifisert som hardt skadde.<br />
Det deltok også journalister fra Gimlekollen<br />
mediehøyskole for å bidra til at øvelsen<br />
skulle være så realistisk som mulig.<br />
Etter å ha deltatt på denne meget interessante<br />
øvelsen, er det vår mening at slike<br />
beredskapsøvelser burde holdes oftere. Vi er<br />
glade for at saniteten ble spurt om å delta,<br />
fordi det gav oss god innsikt i slikt arbeid,<br />
skriver Odny og Asbjørg<br />
Innsendt av Odny Sandvand og Asbjørg Helle<br />
Foto: Trond Thorvaldsen<br />
Fra venstre leder Aina Fjeldberg, seksjonsjef, Veum Unni Strand Reitan, leder Sonja<br />
Brynildsen og Fylkesleder i Østfold Rigmor Østigård.<br />
Fredrikstad sanitetsforening<br />
delte ut 225 000<br />
Formålene denne gangen var HjørgunnGård som blandt<br />
annet driver med terapi-ridning for psykisk- og fysisk utviklingshemmede.<br />
Stiftelsen Hjørgunn, som er et bofelleskap<br />
med seks leiligheter for samme målgruppe. Der trengtes det<br />
sårt til oppussing. Voksenpsykatrien ved Veum var den siste<br />
heldige denne gang. Ved årsmøte tidligere ble det også gitt<br />
til forskjellige formål kr. 140.000. Så foreningen har hatt et<br />
giverår av de sjeldne. Det er å gi vi skal, ikke ha penger på<br />
bok, skriver leder Aina Fjeldberg.<br />
64 nye medlemmer<br />
I Østfold har vi 15 sanitetsforeninger. I 2007 har vi hatt en<br />
vervekampanje, (når har vi ikke det) med en oppsatt premie<br />
til den foreningen som har fått flest nye medlemmer. Vi har<br />
sendt inn status til fylkesleder hvert kvartal. I Fredrikstad<br />
hadde vi mistet mange medlemmer og vi gikk til verket med<br />
krum hals og søte smil.<br />
Jeg er kjempestolt av å kunne fortelle at vi har meldt inn 64<br />
nye medlemmer i 2007. Flest støttemedlemmer, men også<br />
aktive og bedrifter. Sanitetskvinnene fortjener en heder for<br />
den flotte innsatsen.<br />
Hilsen Aina Fjeldberg.<br />
Mørdre sanitetsforening 80 år<br />
Den 26. mars 2007 var det 80 år siden Mørdre sanitetsforening ble stiftet. Jubileet<br />
ble markert 24. mai på Gamle Hvam museum. 25 gjester deltok og det ble servert<br />
rømmegrøt og spekemat. Museumsbestyrer Tom Jøran Bauer viste lysbilder og<br />
orienterte om sanitetsforeningens historie. Marit Nygårdsmoen, som er over 80 år<br />
og har vært medlem nesten hele sitt liv fikk æresdiplom for sin enestående innsats<br />
i foreningen. Innsendt av: sekretær Mary Unes<br />
36 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 37
S a n i t e t s n o r g e r u n d t<br />
Myke håndklær til Familiesenteret<br />
Fauske sanitetsforening er en liten, men aktiv forening. Vi hjelper<br />
der vi kan, både lokalt og sentralt. Her har vi bidratt Fauske<br />
Familiesenter med nye, vakre håndklær så småbarna våre kan<br />
ligge mykt og godt når de blir veid og målt hos helsesøster.<br />
Innsendt av leder Nelly Johansen<br />
Fasttelefoni:<br />
opptil<br />
15% rabatt<br />
TOTALKUNDE:<br />
du får i tillegg<br />
5%<br />
rabatt<br />
-på toppen av de<br />
andre rabattene<br />
Molde kommune tar imot 33 kvoteflyktninger<br />
i 2007. Molde sanitetsforening<br />
inviterte i den anledning flyktningene<br />
og flyktningekonsulenten fra<br />
Molde kommune til temamøte: Våre<br />
nye i byen. Kvinner som kunne engelsk<br />
ble med henne. Vi fikk en grei orientering<br />
om kommunens Flyktningeprogram.<br />
Hensikten er at alle skal få muligheter<br />
til å klare seg selv. Et somalisk<br />
ordtak sier: «Gir du meg en fisk kan jeg<br />
klare meg én dag. Lærer du meg å fiske,<br />
kan jeg klare med hele livet». Kontakten<br />
er opprettet, vi har fått hilst på våre<br />
nye «naboer» Et første steg i samarbeidet<br />
vårt ble en utflukt til Romsdalsmuseet<br />
der vi støttet utgiftene til omvisning.<br />
Til høsten følger vi opp med nye<br />
aktiviteter.<br />
Få med deg<br />
Telenor-rabattene<br />
Som medlem av <strong>Norske</strong> <strong>Kvinners</strong> <strong>Sanitetsforening</strong> får du<br />
følgende rabatter hos Telenor:<br />
Bredbåndstelefoni:<br />
opptil<br />
15%<br />
Mer til deg?<br />
rabatt<br />
Har du mobil, hjemmetelefoni<br />
og OnlineADSL<br />
fra Telenor, blir du<br />
automatisk Totalkunde.<br />
Aslaug Solber, leder<br />
Online ADSL:<br />
opptil<br />
10% rabatt<br />
Bestill på:<br />
www.sanitetskvinnene.no<br />
Fotograf: Lillian Larsen<br />
Matpakker til<br />
ungdomskoleelevene på Storslett<br />
Klubb og duppe i elgskogen<br />
Fleskesteking og duppekoking<br />
til 140 porsjoner.<br />
Øysletta sanitetsforening<br />
med ca. 30<br />
medlemmer arrangerer<br />
sin årlige basar i Sanitetens uke. De siste ti år har vi også<br />
solgt klubb med duppe, flesk og sirup. Dette er noe innbyggerne<br />
vet å sette pris på og i år solgte vi 140 porsjoner. Det er<br />
et stort arbeide, men vi begynner fredag kveld med å skrelle<br />
potetene og tilrettelegge for fleskesteking og duppekoking.<br />
Basaren var midt i elgjakta og det ble vanskelig for noen jegere<br />
å prioritere mellom jakt og klubb. Resultatet ble at 18 porsjoner<br />
ble sendt til skogs og alle var såre fornøyde!<br />
Nytt æresmedlem<br />
i Sørum<br />
sanitetsforening<br />
Reidun Altenborn, født i 1925, er utnevnt til æresmedlem<br />
etter mange års trofast tjeneste i Sørum sanitetsforening. Hun<br />
har vært aktiv medlem i 50 år, og utfører fortsatt en betydelig<br />
innsats for foreningen. Reidun er kontaktperson for fotpleietjenesten<br />
som foreningen sponser, noe hun har organisert i over<br />
20 år. Som person er Reidun et våkent, orientert, humørfylt og<br />
varmt menneske – og vi er kjempeglad for at hun vil fortsette<br />
med sin innsats.<br />
Innsendt av kasserer Randi Emilsen<br />
To ganger i uka smører damene i Nordreisa<br />
sanitetsforening 60–70 matpakker til elever på<br />
Storslett Ungdomsskole. Av et elevtall på 160<br />
har nesten halvparten meldt seg på skolefrokostordningen.<br />
Elevene får frokost tirsdager og torsdager.<br />
Prosjektet startet sist vinter og fortsetter<br />
høsten 2007. Ifølge rektor er elevene mer veltilpasset<br />
og man har god erfaring med prosjektet.<br />
Ordningen inngår i et prosjekt for forebyggende<br />
barne- og ungdomsarbeid, et samarbeid med helsesøster<br />
og Nordreisa sanitetsforening. Midlene<br />
er hentet fra en del av opptrappingsplanen for<br />
psykisk helse.<br />
Illustrasjonsbilde: Ingram<br />
Innsendt av infokontakt Turi Bruun<br />
Sursild og søt musikk<br />
Ja, takk, begge deler!<br />
Tradisjonen tro inviterte Lier sanitetsforening<br />
til «Sild og jazz» en kveld i oktober. Ifølge<br />
Lierposten begynte det med sild for 40 år<br />
siden. De siste sju årene har inntaket av sildevarianter<br />
blitt akkompagnert av toner fra Lier<br />
Janitsjar. Denne høstlige tradisjonen er etter<br />
hvert blitt en kjærkommen anledning for folk<br />
fra fjern og nær å møtes til hyggelig lag. Første<br />
avdeling skulle bestå av mer sild enn jazz,<br />
mens andre avdeling skulle inneholde mer<br />
jazz enn sild. Lier Janitsjar var forsterket for<br />
anledningen med musikanter fra Lierskogen<br />
Blæseorkester. Musikken som ble fremført<br />
var gamle gode underholdningsperler. Publikum<br />
fikk høre Tanzen mit mir in dem Morgen,<br />
men også nyere klassikere som Varmps<br />
Tir Na Noir og Månemannen. De siste årene<br />
har Lier Janitsjar invitert gjestemusikere. I år<br />
fikk publikum møte Norges svar på Manhattan<br />
Transfer, nemlig jazzvokalgruppa Drafne.<br />
Kvartetten serverte blant annet Embaceable<br />
you, Sunny side of the street og So many<br />
stars. Etter at silda var fortært fyltes salen<br />
med George Gershwin toner og et flott Frank<br />
Sinatra-potpurrie satte punktum for kvelden.<br />
38 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 39
Tekst og foto: MonaTrandum<br />
S a n i t e t s n o r g e r u n d t<br />
Lydøret redder små ører<br />
Lydøre er en enkel inretning som barn kan forholde<br />
seg til for å finne et normalt støynivå.<br />
Garder sanitetsforening har kjøpt<br />
inn 2 lydører som gave til Garder<br />
Barnehage og SFO. Barnehagens<br />
og SFOs ledere var til stede på<br />
medlemsmøtet i oktober og mottok<br />
gaven. Representant fra Ytre<br />
Follo Hørselslag var også til stede og<br />
snakket om plager ved hørseltap,<br />
hjelpemidler og høreapparat, og<br />
hva støy kan gjøre med hørselen<br />
vår. Samtidig ble vi minnet om hva<br />
vi kan gjøre for å ivareta hørselen<br />
på beste måte og beskytte mot<br />
skade. Først og fremst tenker sanitetskvinnene<br />
på barnas høye støynivå<br />
i det daglige og fare for skader<br />
på egen hørsel. Men vi vil også<br />
nevne at de ansatte i barnehagen<br />
blir utsatt for høyt støynivå, og kan<br />
bli stresset og varig hørselhemmet<br />
av støyskade.<br />
Hva er et Lydøre?<br />
Lydøret er en sensor på en tavle<br />
som kan måle støynivået i miljøet<br />
rundt.<br />
Men sanitetskvinnene stilte<br />
– Vi leste i avisen at det var så få<br />
tilskuere på KIL-kampene. Derfor<br />
er vi her i dag, sier sanitetskvinnen<br />
Irene Sween fra Nord-Odal.<br />
De sju-åtte santitetskvinnene, som<br />
Grønt: Dersom det lyser grønt i<br />
den ytre ringen i lydøret, er det et<br />
aksptabelt støynivå. Det er bra for<br />
ørene.<br />
Gult: Lyser det gult, er vi litt for<br />
bråkete<br />
sikkert er bestemødre flere av dem,<br />
hadde kledd seg godt for kamp på<br />
Gjemselund i går. De ville så gjerne<br />
være med og fylle opp tribunen, og<br />
da skulle i alle fall ikke været stoppe<br />
dem. Og de mange som tenkte at<br />
Rødt: Når det lyser rødt er vi for<br />
bråkete og vi blir veldig slitne alle<br />
sammen.<br />
Innsendt av Mai-Lise Østensvig Høymer<br />
Støtter KIL: Fylkesleder Irene Sween (midten) er<br />
opptatt av å støtte Kongsvinger idrettslag (KIL).<br />
Liv Soløst, Berit Sørmoen Aasen, Bodil Harstad,<br />
Else Strømstad, Jorunn Johnsen og Liv Gulbrandsen<br />
er med på å hause opp laget fra skogene.<br />
det var et «rufsete» høstvær i går og<br />
ble hjemme i sofaen, kan kanskje<br />
skamme seg bittelitte grann?<br />
– Kan vi bidra til å skape litt fart<br />
rundt klubben, så gjør vi gjerne det.<br />
For oss er dette første gang vi rykker<br />
ut på denne måten, men nå skal<br />
vi sette oss ned og lage en plan for<br />
neste år, smiler Sween. Hun synes<br />
KIL er et oppegående fotballag, som<br />
fortjener entusiasme og glød.<br />
– For oss handler det om omtanke i<br />
nærmiljøet, presiserer sanitetskvinnene.<br />
Neste år lover de slagord og<br />
mer «støy».<br />
Onsdagsklubb på Nesna<br />
Tidlig i høst startet sanitetsdamene på Nesna<br />
arbeidsmøter med tanke på årets julemesse.<br />
Det kom forslag om at en gruppe kunne<br />
møtes på dagtid og dermed var onsdagsklubben<br />
i gang. Hver onsdag fra kl. 11 til kl. 14<br />
samles ivrige damer seg i Nesna sanitetsforenings<br />
nye lokaler. Her er det god plass til både<br />
produksjon og kaffekos. Opptil 17 damer har<br />
deltatt rundt arbeidsbordet, og noen av dem<br />
kommer inn til Nesna med ferje for å delta.<br />
Alderen varierer fra 40 år til 88 år og latteren<br />
sitter løst når vitser og historier fortelles. Høstens<br />
bokutgivelser diskuteres også mens strikkepinnene<br />
klirrer taktfast.<br />
Da julemessen nærmer seg, lå det godt til rette for en<br />
suksess. Produksjonen omfattet sokker og votter, nisser<br />
og nissedamer, puter og duker m.m. Noe for enhver<br />
smak.<br />
Møt våren med Sun Adriatic/Traxx<br />
direkte fra Gardermoen<br />
Kroatia Tyrkia<br />
Makarska Riviera<br />
Hotel Meteor****<br />
Priser fra 7690,- inkl halvp.<br />
Påskeavgang 15/3 - 25/3<br />
25/3 - 08/4<br />
08/4 - 22/4<br />
22/4 - 06/5<br />
Side<br />
Hotel Side Star****<br />
Priser fra 8990,- inkl halvp.<br />
01/4 - 15/4<br />
15/4 - 29/4<br />
29/4 - 13/5<br />
Be om eget program<br />
Ring 815 66 570 www.traxx.no<br />
Hovedgevinsten i julelotteriet var et nydelig oldemorsteppe.<br />
Go’kveld gav 35 000 til Selbu sanitetsforening<br />
Med bare ett arbeidsmøte igjen var det ingen som<br />
hadde lyst at disse møtene skulle ta slutt, så nå er det<br />
bestemt at onsdagsklubben fortsetter etter jul. Planene<br />
for påskelotteriet er allerede i full gang.<br />
Innsendt av Gunn Bye<br />
Våren 2007 arrangerte musikerne i<br />
orkestrene Tømmerdalen’s, Bjerken<br />
og Hebbe’s en fest til inntekt for Selbu<br />
sanitetsforening. Festen ble annonsert<br />
som en «Go’kveld» med dansemusikk,<br />
salg av snitter, kaker, kaffe, øl og vin.<br />
I forkant av festen hadde de samme<br />
musikerne samlet seg til en aksjon der<br />
de kontaktet bygdas næringsliv og ba<br />
om penger til Selbu sanitetsforening<br />
eller kjøp av festbilletter. Den lokale<br />
radio, Nea Radio og avisa Selbyggen,<br />
bidro sterkt med markedsføring av<br />
tiltaket. Det ble en svært hyggelig fest<br />
på alle måter. En skikkelig «Go’kveld»<br />
for oss vel voksne. Kroner 35 000 ble<br />
overrakt til Selbu sanitetsforening øremerket<br />
lokale formål.<br />
Innsendt av leder Bodil Korsvold<br />
40 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 41<br />
Fotograf : Anne Roghell
Foto: Morten Wold<br />
S a n i t e t s n o r g e r u n d t<br />
Hyggekveld i Kirkestallen<br />
– «Rompe» til medhjelperne på fylkesårsmøtet 07<br />
Stjørdal sanitetsforening Bygden og<br />
Stjørdal sanitetslag samarbeidet om<br />
fylkesårsmøtet 1.og 2. juni i fjor.<br />
Samarbeidet om møtet var så positivt<br />
at man inviterte alle som hadde<br />
hjulpet til til en felles hyggekveld i<br />
Kirkestallen 15. oktober. Formålet<br />
var å kose seg. Naturfotograf Morten<br />
Wold fra Stjørdal viste en serie<br />
med kjempefine stemningsbilder<br />
Takk for alle bidrag.<br />
Innlegg som har kommet til<br />
redaksjonen før 13. desember er<br />
vurdert brukt i dette bladet.<br />
Bidrag foretrekkes sendt på e-post<br />
til: mari.press@sanitetskvinnene.no<br />
og merkes «til Sanitetsnorge rundt».<br />
Send foto helst digitalt med tilstrekkelig<br />
kvalitet, minimum 600 kB og som JPEG.<br />
Ikke send bilder i tekstfil.<br />
Husk avisutklipp kan ikke brukes.<br />
Be journalisten/avisa sende bilde<br />
på e-post. Det vil selvsagt<br />
bli kreditert.<br />
fra året 2007. Koldtbord var bestilt,<br />
så alle fikk fri fra matlaging. Foreningene<br />
har hver sin pianist, Dordi<br />
Klevan og Karin Håve, og de spilte<br />
til allsangene. Loddsalg med masse<br />
fine gevinster ga den nette sum av<br />
5 000 kroner. Alle som var med<br />
og arrangerte Fylkesårsmøtet vil<br />
poengtere at det er veldig lurt å ha<br />
en felles oppgave å arbeide med. De<br />
blir mer sammensveiset, og de følte<br />
at de var til nytte. Etter at noen har<br />
hatt revy, stor fest eller annet stort<br />
arrangement, har det vært vanlig å<br />
gi medhjelperne en fest etterpå, og<br />
den blir kalt «rompe».<br />
Kirkestallen, var som navnet sier,<br />
tidligere stall for hestene, mens<br />
folket var i kirka. På 70-tallet ble<br />
huset brukt til museum, men var i<br />
dårlig forfatning. Heldigvis ble det<br />
bestemt at huset skulle helrenoveres.<br />
Mye ble gjort på dugnad. I 2000<br />
var huset ferdig oppusset, og er i<br />
dag et av Stjørdals fineste hus som<br />
brukes til forskjellige arrangementer<br />
som minnesamvær etter begravelser,<br />
barnedåp, konfirmasjon og andre<br />
merkedager.<br />
Innsendt av fylkesleder Wigdis Gewing<br />
Nytt æresmedlem i Dalsgrenda<br />
sanitetsforening<br />
Dalsgrenda sanitetsforening feiret sitt 75<br />
års jubileum fredag 2. november.<br />
I den anledning ble Tordis<br />
Steinmo utnevnt som æresmedlem.<br />
Hun ble medlem<br />
av foreningen i 1935, 16 år<br />
gammel og hennes bidrag til<br />
foreningens basarer har vært<br />
mange opp i gjennom disse<br />
årene. Så sant hun kan<br />
møter Tordis fremdeles på<br />
møtene som blir avholdt om<br />
lag en gang i måneden.<br />
Innsendt av Eva Stien Mathiesen<br />
Tordis Steinmo ble utnevnt som æresmedlem.<br />
«<strong>Sanitetsforening</strong>en «Bygden» har tidligere lagd,<br />
og gitt sanghefter for bruk ved minnesamvær til<br />
Kirkestallen. Dette gjør at vi lett får låne huset<br />
når vi trenger det!»<br />
Stor interesse for Sanitetens omsorgsberedskapsmøte<br />
Hele 70 personer fant veien til Skatval samfunnshus da Skatval sanitetslag<br />
inviterte til åpent møte om omsorgsberedskapen i kommunen.<br />
Sanitetskvinner fra de forskjellige<br />
lag i kommunen var godt representert,<br />
og noen menn var også tilstede.<br />
Leder i Skatval sanitetslag, Bjørg<br />
Fiskvik, ønsket alle hjertelig velkommen.<br />
Kjellfrid Stene ledet møtet<br />
videre. Møtet startet med allsang i<br />
tråd med Landsaksjon for mer allsang<br />
som er igangsatt av direktøren<br />
for Rikskonsertene, Åse Kleveland.<br />
Leder for sanitetens omsorgsberedskap<br />
i Stjørdal, Eli Beate Jacobsen,<br />
orienterte om gruppas arbeid. Sju av<br />
de 10 sanitetsforeninger/lag i kommunen<br />
er representert i gruppa,<br />
som har oversendt kommunen<br />
forslag til avtale. Avtalen viser hva<br />
Saniteten kan bidrag med dersom<br />
kriser oppstår. Saniteten har oversikt<br />
over de forskjellige samfunnshus<br />
og lokaler i hele kommunen,<br />
Deltakere f.v.: leder i Skatval sanitetslag Bjørg<br />
Fiskvik, fra Sivilforsvaret Tomas Holde, kommunelege<br />
Bodil Dyrstad, kvalitetsrådgiver Arne<br />
Tvedt, leder omsorgsberedskapsgruppa Eli Beate<br />
Jacobsen og møteleder Kjellfrid Stene.<br />
Pyntede kleshengere<br />
Slemmestad<br />
sanitetsforening<br />
fikk en spesiell<br />
henvendelse fra<br />
en gjestegård i<br />
Gudbrandsdalen<br />
for en tid<br />
tilbake. Spørsmålet<br />
var om<br />
vi kunne strikke og pynte 100 kleshengere. Tre<br />
driftige damer tok på seg jobben, samlet sammen<br />
enkle kleshengere fra medlemmer og andre, og<br />
satte igang med jobben. Gjestegården var meget<br />
fornøyd over å få sine 100 pyntede kleshengere<br />
og foreningen fikk en pen sum i kassen.<br />
Innsendt av leder Berit Janjak<br />
hvem som har nøkler, og størrelsen<br />
på lokalene. Videre er det satt opp<br />
en oversikt over hvem man kan<br />
ringe til utenom arbeidstid for å<br />
få kjøpt matvarer. Avtalen inneholder<br />
også tilbud om å deltakelse<br />
ved eventuelle massevaksinasjoner.<br />
Hvert medlem i gruppa har også<br />
oversikt over hvem som kan tilkalles<br />
ekstra ved behov.<br />
Kommuneoverlege Bodil Dyrstad og<br />
kvalitetsrådgiver i kommunen Arne<br />
Tveit orienterte om kommunens<br />
beredskapsplaner. De jobber kontinuerlig<br />
med katastrofeplan og smittevernsplan<br />
har en også arbeidet<br />
med. Den er god å ha dersom større<br />
influensa-epedemier skjer, slike som<br />
asiasyken og spanskesyken. Her<br />
Utdrag fra Skatvalsrevyen.<br />
For å verve ungdom til<br />
Saniteten måtte «nettmøte»<br />
være tingen. Noen<br />
i styret var ikke helt oppdatert<br />
i dataspråket, så<br />
det ble en del misforståelser.<br />
@ var ikke permanent,<br />
nettkaffe ville de ikke<br />
drikke, a-post bra, men<br />
b-post var jo veldig sein så<br />
en kunne vel ikke bruke<br />
e-post.<br />
så de at de kunne ha stor nytte av<br />
saniteten.<br />
En annen plan er helsemessig-sosial<br />
beredskap. Kommunen skal kunne<br />
gi sykehjemstilbud selv om de skjer<br />
brann på et sykehjem. En håper jo<br />
at en ikke trenger å bruke planene.<br />
Både Dyrstad og Tveit syntes Sanitetens<br />
planer var gode, og håper at<br />
kommunen får til en felles plan, så<br />
en kan jobbe i lag.<br />
Tomas Holde fra Sivilforsvaret hadde<br />
et interessant innlegg om Sivilforsvarets<br />
hovedoppgaver ved brann og<br />
leteaksjoner, øvelser og opplæring.<br />
Kvelden ble avsluttet med underholdning<br />
av Skatvalsrevyen.<br />
Innsendt av Oddrun Søreng<br />
Meråker <strong>Sanitetsforening</strong>s kurbad<br />
Er et rehabiliteringssenter som ligger høyt og fritt i fjellbygda<br />
Meråker i Nord-Trøndelag. Gode kommunikasjonsmuligheter: 5<br />
mil fra Værnes flyplass Stjørdal, jernbane, mellomriksveg. Har 50<br />
rom, hvorav 4 doble og 20 rullestoltilpasset. Velutstyrt fysikalsk<br />
avdeling, treningskjøkken og stort oppvarmet basseng 34 °C.<br />
• Vi har som målsetting å gi pasienten tverrfaglig behandlng, trening og<br />
stimulering, for å bedre funksjonsnivå og motvirke tilbakefall. Bidra til økt<br />
mestring, selvstandighet og deltagelsesevne.<br />
• Fagbemanning: 6 fysioterapeuter + assistent, 7 sykepleiere, 3 hjelpepleiere,<br />
2 ergoterapeuter. Lege 3 dager i uken (spesialist i ortopedi og nevrofysiologi).<br />
Logoped i 25 % stilling, kostøkonom og aktivitør.<br />
• Vi har avtale med Helse Midt-Norge for følgende diagnosegrupper:<br />
Ortopedi, revmatiske lidelser, hjerte/karsykdommer, hjerneslag, lymfødem<br />
behandling og post-polio.<br />
Spesielle gruppetilbud: Parkinson, ryggruppe, revmagruppe.<br />
Tlf: 74 81 24 00 – Adr: 7530 Meråker – Se oss på www.meraker-kurbad.no<br />
42 Fredrikke 1-<strong>2008</strong> Fredrikke 1-<strong>2008</strong> 43