BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
udbytte, som hjemmehørende selskaber modtager fra ikke-hjemmehørende<br />
selskaber, fik Domstolen desuden først i Verkooijen-dommen, Lenz-dommen<br />
og Manninen-dommen lejlighed til at afklare, hvilke krav der følger af den<br />
frie bevægelighed, der er sikret ved traktaten, navnlig med hensyn til<br />
kapitalens frie bevægelighed.<br />
216 Ud over i de tilfælde, der er omfattet af direktiv 90/435, foreskrev<br />
fællesskabsretten nemlig ikke udtrykkeligt en forpligtelse for en medlemsstat<br />
til at sikre, at udbytte, der udbetales til hjemmehørende personer af<br />
hjemmehørende selskaber, og udbytte, der betales af ikke-hjemmehørende<br />
selskaber, behandles lige i relation til mekanismer til undgåelse eller lempelse<br />
af kædebeskatning eller økonomisk dobbeltbeskatning. Heraf følger, at den<br />
problematik, der er rejst i den foreliggende præjudicielle anmodning, indtil<br />
Verkooijen-dommen, Lenz-dommen og Manninen-dommen endnu ikke som<br />
sådan var blevet behandlet i Domstolens praksis.<br />
217 Det er i lyset af ovenstående, at den nationale ret skal vurdere de faktorer, der<br />
er nævnt i denne doms præmis 213, særligt hvor klare og præcise de<br />
tilsidesatte bestemmelser er, samt om eventuelle retsvildfarelser er<br />
undskyldelige eller uundskyldelige.<br />
Lagmannsretten finner også at EF-domstolens dom avsagt i ”Grand Chamber” 13.<br />
desember 2005 i sak C-446/03 Marks & Spencer som gjaldt kildeskatt, har interesse.<br />
Lagmannsretten gjengir først noe fra forslaget til avgjørelse satt fram av Generaladvokat<br />
Maduro 7. april 2005. Han peker på at en hindring/restriksjon ikke behøver å være i strid<br />
med fellesskapsretten, at den kan begrunnes ut fra tvingende allmenne hensyn, samt at<br />
hensynet til å sikre sammenhengen i beskatningen kan begrense de fire frihetene i<br />
fellesskapsretten, og også at det dreier seg om en ”ømfindtlige balance”. Han viser også til<br />
Generaladvokat Kokotts uttalelse i Manninen-saken – flere Generaladvokater hadde vært<br />
inne i saken på dens forskjellige stadier – om for ”rigide kriterier”, at medlemsstatene har<br />
en ”alt for begrænset skønsmargin” og på behovet ”for at lempe disse kriterier”. Se om<br />
dette premiss 55, 65, 66, 67 og 71:<br />
55. Det står imidlertid tilbage at undersøge, om denne hindring kan være<br />
begrundet i forhold til fællesskabsretten. Det fremgår således af fast<br />
retspraksis, at en restriktiv foranstaltning ikke er forbudt i henhold til artikel<br />
43 EF, hvis foranstaltningen har et lovligt formål, som er foreneligt med<br />
traktaten, og som er begrundet i tvingende almene hensyn. Men i så fald<br />
kræves desuden, at foranstaltningen er egnet til at sikre virkeliggørelsen af det<br />
pågældende mål, og ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette<br />
mål (59).<br />
65. Ifølge Domstolens praksis kan hensynet til at sikre sammenhængen i<br />
beskatningsordningen berettige en lovgivning, der kan begrænse frihederne i<br />
henhold til fællesskabsretten (68).<br />
66. Begrebet skattemæssig sammenhæng har en vigtig korrigerende funktion i<br />
fællesskabsretten. Det tjener til at korrigere virkningerne af udvidelsen af de<br />
- 64 - Feil! Ukjent dokumentegenskapsnavn.