BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
for hans livsinteresse” og dermed med sammenhengen i skattesystemet. Se for eksempel<br />
premiss 43 nedenfor i EF-domstolenes dom avsagt 12. juni 2003 i sak C-234/01 Gerritse<br />
bosatt i Nederland hvor tyske myndigheter var motpart, og som henviser til tre andre saker.<br />
Gjennomgangen nedenfor viser etter lagmannsrettens mening at det særlig fra år 2000 har<br />
vært en utvikling hvor EF-domstolen under henvisning til forbudet i artikkel 58 nr. 3 mot<br />
”vilkårlig forskjellsbehandling”, har snevret inn landenes handlefrihet til å ha skatteregler<br />
som forskjellsbehandler etter nasjonalitet/bosted. Slik lagmannsretten ser det, er<br />
utviklingen gått fra en alminnelig aksept for at forskjell i nasjonalitet/bosted i seg selv er<br />
relevant basert på sammenhengen i skattesystemet, til mindre handlefrihet ut fra en<br />
strengere vurdering av om forskjellsbehandlingen er nødvendig. Domstolens praksis har<br />
etter hvert også stilt krav om at den som forskjellsbehandles sammenlignet med<br />
innenlandske skattytere, må i sitt hjemland kunne oppnå de samme fordeler ikke bare<br />
rettslig, men også rent faktisk.<br />
Det er opplyst at utviklingen har ført til at EF-kommisjonen i årene 2006 til 2008 har gått<br />
til søksmål for brudd på EF-traktaten artikkel 56 mot 13 land som ikke frivillig har endret<br />
sin skattelovgivning.<br />
Den gjennomgang lagmannsretten nå skal foreta tar sikte på å belyse den utviklingen som<br />
har funnet sted.<br />
Godtgjørelsessystemet<br />
Systemet med godtgjørelsesfradrag førte til at skatt norsk aksjonær mottok på utbytte fra<br />
norsk selskap ble nullet ut ved at aksjonæren fikk et fradrag tilsvarende den skatt selskapet<br />
hadde betalt. Forskjellbehandlingen av utenlandsk aksjonær, som ikke fikk et tilsvarende<br />
fradrag, var ment å bli ivaretatt gjennom bilaterale skatteavtaler. Men om aksjonæren ville<br />
kunne få fradrag, ville avhenge av om hjemlandet i det hele tatt tillot fradrag for skatt<br />
betalt i Norge og var også avhengig av om hjemlandet i de hele tatt skattla utbytte og<br />
eventuelt med hvilken sats. Hvis skatten var null eller satsen lavere enn skatten betalt i<br />
Norge, ville det enten ikke bli noen skatt eller mindre skatt å få fradrag i.<br />
Godtgjørelsessystemet ble innført før tilslutningen til EØS-avtalen ved skattereformen<br />
gjeldende fra 1992. I Ot.prp. nr. 35 (1990-91) side 189 heter det:<br />
Innføring av godtgjørelsesmetoden er i samsvar med utviklingen i en rekke OECDland.<br />
Godtgjørelsesmetoden er blant annet tatt i bruk i Storbritannia, Frankrike,<br />
Finland, Irland og Italia.<br />
Godtgjørelsesmetoden gir god beskyttelse av nasjonale skattefundamenter, og gir<br />
også mulighet for etablering av balanserte ordninger for fordeling av beskatningsrett i<br />
forhold til andre stater gjennom dobbeltbeskatningsavtaler. Norge får ved innføring<br />
- 47 - Feil! Ukjent dokumentegenskapsnavn.