BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ulempe forskjellsbehandlingen innebærer er uten betydning i en slik situasjon.<br />
Dessuten kan mangelen på saksbehandlingsrettigheter ved fastsettelsen av<br />
skatteansvaret, som EFTAs overvåkningsorgan har hevdet, også avskrekke<br />
potensielle investorer som ikke er hjemmehørende i Norge fra å erverve<br />
aksjer i norske selskaper. Utover å påberope seg overtredelse av EØS-retten,<br />
kunne aksjonærene i den aktuelle saken, som er hjemmehørende i Tyskland<br />
og Storbritannia, eksempelvis ha forsøkt å gjøre gjeldende at transaksjonene<br />
ikke var såkalte parkeringsordninger, det vil si at formålet ikke var å unngå<br />
den norske kildeskatten. I motsetning til hva ankemotparten har anført, kan<br />
det at det utdelende selskap har saksbehandlingsrettigheter og kan fremlegge<br />
nødvendige opplysninger for ligningsbehandlingen, ikke oppveie mangelen<br />
på botemidler for de berørte aksjonærene.<br />
44 Ankemotparten har lagt frem en sammenlignende oversikt over utvalgte<br />
rettsordener og på grunnlag av denne konkludert med at andre EØS-stater<br />
anvender praktisk talt samme fremgangsmåte. Dette er ikke relevant i<br />
nærværende sak, der forskjellsbehandling i EØS-avtalen artikkel 40s forstand<br />
skyldes uensartet behandling av aksjonærer hjemmehørende innenfor og<br />
utenfor Norge.<br />
45 EFTA-domstolen finner derfor at det i en situasjon som i hovedsaken, ikke er<br />
i overensstemmelse med EØS-avtalen at en EØS-stat bare forholder seg til<br />
det utdelende selskap ved fastsetting og endring av kildeskatt, uten at de<br />
berørte aksjonærer varsles.<br />
(…)<br />
2. I en situasjon som den hovedsaken gjelder er det ikke i overensstemmelse med<br />
EØS-avtalen at en EØS-stat bare forholder seg til det utdelende selskap ved<br />
fastsetting og endring av kildeskatt, uten at de berørte aksjonærer varsles.<br />
Det går fram av de gjengitte deler av premissene i EFTA-domstolens dom i Fokus Bank at<br />
Norge for EFTA-domstolen hadde påberopt at andre land hadde liknende prosessregler,<br />
noe domstolene altså så som ”ikke relevant i nærværende sak”.<br />
Lagmannsretten er usikker på betydningen av Fokus Bank i saken her. I Fokus Bank mente<br />
staten at aksjene var ”parkert” hos to identifiserte norske aksjonærer for å unngå den<br />
kildeskatt utenlandske aksjonærer ellers måtte betale, og aksjene var liknet på de norske<br />
aksjonærenes hånd med anvendelse av de regler som gjaldt for utenlandske aksjonærer. De<br />
norske aksjonærene gikk til sak for å få kjent likningen ugyldig, mens staten mente at det<br />
var grunnlag for gjennomskjæring, og saken gjaldt opprinnelig dette spørsmål. Det var<br />
først for lagmannsretten det ble reist spørsmål om de utenlandske aksjonærene i det hele<br />
tatt skulle betale kildeskatt. De utenlandske aksjonærene var ikke varslet om saken – i<br />
hvert fall ikke ”offisielt” – noe som reiser en del andre problemstillinger enn i saken her,<br />
som dreier seg om gruppelikning av skatt som innkreves av det skattesubjekt som følger<br />
direkte av loven.<br />
Også praksis fra EF-domstolen har eksempler på at minimumskravene til likhet og<br />
effektivitet ikke er tilfredsstilt. Lagmannsretten viser i denne sammenheng til at de<br />
- 32 - Feil! Ukjent dokumentegenskapsnavn.