BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Lagmannsretten konstaterer at ordningen i forhold til utenlandske aksjonærer som den<br />
gang gjaldt, nå er lagt om for å sikre at den enkelte har tilgang til likningen.<br />
Lagmannsretten finner ikke grunn til å redegjøre nærmere for ordningen slik den nå er etter<br />
ligningsloven § 8-8 med forskrifter. For den periode sakene her gjelder, ble melding om<br />
skatteoppgjøret sendt til det utdelende selskap, og deres praksis i forhold til utenlandske<br />
aksjonærer kan ha variert. De utenlandske aksjonærene i saken her ble således ikke varslet<br />
individuelt av likningsmyndighetene slik ordningen var for innenlandske skattytere. Dette<br />
fulgte av det som ble sett som en konsekvens av systemet for gruppebeskatning.<br />
Likningsmyndighetene hadde ingen oversikt over hvem som var aksjonærer og hvor<br />
mange aksjer hver enkelt hadde og visste derfor heller ikke hvor stort utbytte hver<br />
aksjonær mottok. Aksjonæren fikk kunnskap om likningen ved utdelingen av utbytte der<br />
skatten faktisk var fratrukket og – avhengig av selskapets praksis – også etter melding fra<br />
selskapet i forbindelse med selve skattvedtaket. Hvis aksjonærens engasjement styres av en<br />
forvalter, vil det i en ”Dividend Note” eller liknende gå fram at det er trukket skatt når<br />
forvalteren oversender utbyttet.<br />
Den tidligere ordningen hadde utvilsomt svakheter. Men selv om praksis kan variere fra<br />
land til land, er kildeskatt en nokså vanlig skatteform, og en utlending som investerer i<br />
aksjer i for ham et utenlandsk selskap må forutsettes å ta selskapslandets skatteregler i<br />
betraktning når han foretar sin investering. Når han mottar utbytte fra et norsk selskap, må<br />
det derfor forutsettes at han vet at det er trukket skatt. Han har derfor også oppfordring til å<br />
klage hvis han mener at skatten er uriktig. Ligningsloven § 9-6 nr. 1 og nr. 2 gir romslige<br />
frister for å ta opp likningen, og en utenlandsk skattyter som er iliknet kildeskatt vil lang<br />
tid etter at vedtaket er truffet kunne be om endring av likningen.<br />
”Lignings-ABC 1993” på side 27-28, der en ordning tilbake til 1984 er omtalt, viser<br />
hvordan norske myndigheter har forholdt seg til utenlandske aksjonærer. Der er det<br />
beskrevet hvordan utenlandske aksjonærer kunne be om tilbakebetaling, såkalt refusjon,<br />
også før selve likningstidspunktet:<br />
Dersom det ved utbetalingen av utbytte trekkes for mye kildeskatt, kan skatteyter<br />
søke refusjon. Det er en sentral refusjonsordning som administreres av<br />
Skattedirektoratet. Dette innebærer at søknadene skal sendes til Skattedirektoratet<br />
som prøver om vilkårene for refusjon er til stede og anviser refusjonsbeløpene til<br />
utbetaling. Det vil bli utarbeidet et standardisert søknadsskjema for refusjon av<br />
kildeskatt. Den refusjonsordning som står omtalt i Sk nr 3/1984 (utv 1984/113) er<br />
erstattet av den ovennevnte ordningen.<br />
B og St. James’ Place UK Plc har vist til at denne refusjonsordningen i sin tid ble praktisert<br />
uten at det var noen frist for å reise krav om refusjon av kildeskatt. Men ordningen ble<br />
strammet inn ved brev 11. september 2003 fra Skattedirektoratet til Sentralskattekontoret<br />
for utenlandssaker. Det går der fram at i forbindelse med overføringen av<br />
refusjonsordningen til Sentralskattekontoret ”vil denne praksis bli strammet inn slik at krav<br />
- 29 - Feil! Ukjent dokumentegenskapsnavn.