BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
BORGARTING LAGMANNSRETT - Domstolene
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
som varierte mellom 5 og 15 prosent avhengig av aksjepostens størrelse. Om han i<br />
hjemlandet fikk fradrag for den kildeskatten han hadde betalt til Norge var avhengig av om<br />
Norge hadde skatteavtale med den utenlandske aksjonærs hjemland. Dette innebar en<br />
forskjellsbehandling på grunnlag av nasjonalitet/bosted mellom norsk og utenlandsk<br />
aksjonær.<br />
Systemet med kildeskatt ble endret som følge av EFTA-domstolens dom 23. november<br />
2004 i sak E-1/04 Fokus Bank. Det skjedde allerede før Frostating lagmannsretts dom i<br />
saken 18. mai 2005, se nedenfor punkt 4.3.2 avsnittet om Kildeskatten. Endringene skjedde<br />
først for inntektsåret 2005 foreslått av Regjeringen i St.prp. nr. 41 (2004-2005) ”Om<br />
endring i Stortingets skattevedtak for inntektsåret 2005 (kjeldeskatt på utbytte)”, som<br />
Stortinget fulgte opp i Innst. S. nr. 148 (2004-2005). Ved Stortingets vedtak 12. april 2005<br />
ble skattevedtaket for inntektsåret 2005 endret slik at utenlandsk aksjonær bosatt i EØSområdet<br />
ble fritatt for plikten til å betale kildeskatt av utbytte utdelt fra norsk selskap i<br />
2005. Dette ble fulgt opp for årene etter 2005 i Ot.prp. nr. 92 (2004-2005) ”Om lov om<br />
endringer i skatte- og avgiftslovgivningen mv.” godkjent i statsråd 13. mai 2005.<br />
Finansdepartementet viste der til de konsekvenser EFTA-domstolens dom i Fokus Bank<br />
hadde, se den begrunnelse som ble gitt fra side 103. Forslaget førte til at § 10-13 fikk et<br />
nytt andre ledd som bestemte at personlig aksjonær bosatt i en annen EØS-stat som hadde<br />
betalt kildeskatt etter første ledd, etter søknad skulle gis samme skjermingsfradrag som i<br />
§ 10-12. Samtidig ble det som midlertidig ordning for 2005, vedtatt at personlig aksjonær<br />
bosatt i Norge skulle gis godtgjørelsesfradrag på utbytte utdelt fra selskap i EØS-området,<br />
slik at denne aksjonær ble likebehandlet med aksjonær som fikk utbytte fra norsk selskap.<br />
Fra 1. januar 2006 ville som nevnt ovenfor utbytte til norsk aksjonær fra selskap i EØSområdet<br />
gå inn under den nye ordningen med skjerming i § 10-12.<br />
3 Condictio indebiti<br />
3.1 Condictio indebiti etter EØS-retten<br />
De ankende parter har gjort gjeldende at tilbakesøkingskravet basert på condictio indebiti<br />
må føre fram etter EØS-retten fordi staten har brutt sine forpliktelser etter EØS-avtalen. De<br />
hevder ikke at EØS-retten inneholder egne materielle vilkår for tilbakesøking, men har<br />
påberopt seg skattebetalingsloven § 24, det vil si at feilen i seg selv er nok, se nedenfor<br />
punkt 3.2. Staten har anført at EØS-retten henviser krav om tilbakebetaling til nasjonal rett,<br />
og at norsk rett er innenfor de minimumskrav som følger av EØS-retten.<br />
Lagmannsretten bygger på at uriktig beregnet skatt etter EØS-retten skal kunne<br />
tilbakesøkes, men veletablert praksis fra EF-domstolen henviser krav om tilbakebetaling til<br />
behandling etter relevant nasjonal materiell og prosessuell lovgivning, dog slik at nasjonal<br />
rett må inneholde visse minimumskrav. Nasjonal rett må ikke ha regler i slike saker som er<br />
mindre gunstige enn de som gjelder for tilsvarende nasjonale søksmål, betegnet som<br />
ekvivalens- eller likhetsprinsippet, og reglene må ikke i praksis gjøre det umulig eller<br />
- 19 - Feil! Ukjent dokumentegenskapsnavn.