Ordfører - Seniorsaken
Ordfører - Seniorsaken
Ordfører - Seniorsaken
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Februar 2005<br />
Odd Grann i krigshumør:<br />
Gått ut<br />
på dato?<br />
<strong>Ordfører</strong><br />
PÅ PINEBENKEN<br />
SIDE 8<br />
Nektet<br />
omsorgslønn<br />
SIDE 16
I Verdens Gang for søndag 30. Januar står det på<br />
side 13 en artikkel "Kan gi eldre medisin-nekt". Den<br />
handler om faren for at Norge kan bli rammet av en<br />
ekstrem epidemi, en fugleinfluensa fra Asia. Den<br />
kan ramme 60 prosent av folket og skrekkscenariet<br />
er at 50 prosent av dem kan dø. Man kan vaksineres<br />
mot denne pandemien for å hindre at opp mot<br />
1,3 millioner nordmenn dør, sier VG. Da kan det bli<br />
mangel på vaksine og det reiser spørsmålet om<br />
hvem som skal prioriteres. Spørsmålet rettes til<br />
seniorforsker Erik Nord ved Folkehelsa. Han referer<br />
til helseøkonom Alan Williams som setter 70 år som<br />
grense. Folk over 70 år har fått sin rettferdige del av<br />
leveår og kan således ikke påberope seg den<br />
samme rett til behandling som yngre.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge har fått mange reaksjoner fra<br />
medlemmer på disse uttalelsene, enkelte har opplevd<br />
VGs skriverier som ren turtur – en fradømmelse<br />
av livets rett. Selv er jeg ikke så forbauset over VGs<br />
oppslag. Tabloidjournalistikk består som kjent i å<br />
sette folks følelser i sving. Å fradømme mennesker<br />
livet, gir garantert reaksjoner med tilhørende økt<br />
løssalg. Vedkommende journalist har forstått ansettelseskontrakten.<br />
35 dager etter sunamien trenges<br />
det noe med virkelig trøkk. Kan man ikke skrive om<br />
mulighet for at Norge treffes av en kjempemeteor,<br />
at terrorister truer med å drepe alle nordmenn eller<br />
at den tredje verdenskrig bryter ut, så prøves det<br />
med oppslag om den nye svartedauden.<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
SENIOR - medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Konstituert redaktør: Dag Bredal<br />
Redaksjonsråd: Liv Clemens, Tore Henning<br />
Larsen, John Sverre Svendsen, Dag Bredal,<br />
Rolv Wesenlund, Anne Marie Ottersen<br />
Trykk: Merkur-Trykk, Oslo<br />
Adresse: <strong>Seniorsaken</strong> Norge,<br />
Postboks 1409 Vika, 0115 Oslo<br />
Tlf. 22 83 60 22<br />
E-post: info@seniorsaken.no<br />
Forsidebilder: Steinar Eggen og<br />
Tore Henning Larsen<br />
Løssalg på<br />
liv og død!<br />
Styreleder Jan G. Haanæs<br />
Uansvarlig journalistikk er vi vant til, men må vi også finne oss i<br />
uansvarlige forskere?<br />
3<br />
Selvsagt er hele historien hypotetisk. Sannsynligheten<br />
for at det skal bryte ut en epidemi av slike<br />
katastrofale følger for hele den menneskelige<br />
sivilisasjon er heldigvis forsvinnende liten. Det<br />
samme er muligheten for at Folkehelsa skal måtte<br />
gå dr. Mengeles ærende og dele befolkningen inn i<br />
de som skal dø og de som skal få leve. Poenget<br />
med hele artikkelen er som sagt løssalg på liv og<br />
død.<br />
Jeg har langt større problem med at en seniorforsker<br />
finner ut at han skal løpe løssalgsavisenes<br />
ærende og avgi en uttalelse som han med litt<br />
anstendighet ville forstått at mange måtte oppfatte<br />
som støtende. Selv har jeg alltid ment at tull er en<br />
ting og forskning noe annet. Nå innser jeg at jeg har<br />
tatt feil. Noe må være galt når forskerne tror de må<br />
delta som vettløse klovner i tabloidpressen. Det<br />
Erik Nord har gjort er å låne legitimitet til et oppslag<br />
som i virkeligheten er dypt uetisk. At<br />
uttalelsene fra helseøkonom Alan Williams etter all<br />
sannsynlighet også er i strid med FNs Menneskerettighetskonvensjon<br />
artikkel 2, der det heter "Et<br />
hvert menneskes rett til livet skal beskyttes med<br />
lov", tar jeg til etterretning.<br />
Ingen ting av dette forhindrer at – hvis det verste<br />
skulle skje – mange seniorer uten å nøle ville<br />
handlet som en god kaptein når skipet går ned:<br />
"Kvinner og barn går først i livbåtene!"<br />
Februar 2005
SENIOR<br />
VERVING<br />
Tekst: Dag Bredal<br />
Dette er starten på en ny<br />
begynnelse. Dugnadsånden<br />
er tilbake i <strong>Seniorsaken</strong><br />
Norge. Jakten på en generalsekretær<br />
har begynt.<br />
Rådsmøtet i <strong>Seniorsaken</strong> Norge mandag<br />
24. januar bekreftet at tiden er inne til å se<br />
fremover, alt som har gått galt er historie.<br />
Styret arbeider nå med å få ansatt en ny<br />
generalsekretær. Oppgaven for den nye<br />
generalsekretæren er å gjøre foreningen<br />
synlig i mediebildet og bygge opp en<br />
landsdekkende organisasjon. Veien fremover<br />
går gjennom opprettelse av lokalavdelinger<br />
og målet er kontakt med samtlige<br />
fylker før årsmøtet i mai. I tillegg skal<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge i fremtiden drive medlemsverving<br />
i egen regi.<br />
Styreleder Jan G. Haanæs sa at alt for<br />
mye arbeid har gått med til indretjeneste,<br />
til å rydde opp i tidligere engasjementer.<br />
Mesteparten av dette er nå tilbakelagt, og<br />
foreningen kan endelig begynne å se fremover.<br />
Regnskapene for 2004 er gjort opp<br />
med et overskudd på ca. kroner 1. 400 000,<br />
VI ER MANGE<br />
det betyr at foreningen har positiv egenkapital<br />
selv etter at underskuddet fra 2002<br />
og 2003 er dekket inn. Foreningens hovedmål<br />
står like fast som tidligere: Det er å<br />
sikre alle grupper i samfunnet retten til et<br />
verdig liv.<br />
På tide med revolt<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge er en organisasjon for<br />
deg som er lei av eldrefiendtlige holdninger,<br />
aldersdiskriminering og uverdige forhold i<br />
helse- og omsorgssektoren. Det er en<br />
sammenslutning av mennesker som har<br />
besluttet seg til å gjøre Norge til et bedre<br />
land å bli gammel i.<br />
Trekk i samfunnsutviklingen tyder på at<br />
eldre i økende grad blir sett på som en<br />
gruppe med lav status. Samfunnsutviklingen<br />
har fremelsket det ungdommelige<br />
of heftige på bekostning av det modne,<br />
erfarne og reflekterte. Høy alder er blitt en<br />
kategori som assosieres med negative<br />
felles trekk og karakteristika.<br />
Med den kraftige økningen vi får i unge<br />
eldre og eldre, og behovet samfunnet har<br />
for arbeidskraft og kompetanse, må det<br />
omfattende holdningsendringer til i synet<br />
på alder og arbeid. Det hjelper ikke bare<br />
med nye lover og forordninger. Det er<br />
avgjørende at arbeidslivet kan og vil oppfatte<br />
eldre arbeidstagere slik politikerne<br />
ønsker: Folk over 60 har også noe å tilføre<br />
arbeidslivet, som erfaring, stabilitet,<br />
bransjekunnskap, omstillingsvillighet og<br />
nettverk. Alderdommens fortrinn er at man<br />
ikke lar seg lure så lett, og kan gjennomskue<br />
det som presenteres som nyheter,<br />
men bare er den samme gamle skitten.<br />
I 2001 gjorde de eldre revolt. Rolv<br />
Wesenlund stilte seg i spissen for et opprør<br />
som både var etterlengtet og nødvendig.<br />
Ingen talte de eldres sak, eldrepolitikk<br />
var blitt talemåter og alderdom et problemområde.<br />
Åpen eldrefiendtlighet var blitt<br />
sosialt akseptabelt.<br />
Oppslutningen ble formidabel, på få år<br />
har <strong>Seniorsaken</strong> Norge vokst frem som en<br />
stor, upolitisk interesseorganisasjon for<br />
mennesker over 50 år.<br />
Målet for <strong>Seniorsaken</strong> Norge er å gjøre<br />
eldre synlige i næringsliv, politikk og<br />
kultur, være med på å definere standarden<br />
på de tjenester som det offentlige bør og<br />
skal yte en aldrende befolkning - og sørge<br />
for at løftene holdes.<br />
Retten til omsorg<br />
Retten til omsorg er ikke selvsagt i dagens<br />
velferds-Norge. <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
arbeider for at alle skal ha rett til å oppleve<br />
respekt, forutsigbarhet og trygghet i forhold<br />
til det offentlige tjenestetilbudet.
- VI VIL HA INNFLYTELSE<br />
Dine medlemsfordeler<br />
Det betyr blant annet at alle skal ha<br />
rett til selvstendighet og styring av sitt<br />
eget liv, rett til å få dekket fysiologiske<br />
behov som tilstrekkelig mat og drikke,<br />
variert og helsefremmende kosthold og<br />
rimelig valgfrihet i forhold til mat. At alle<br />
skal ha rett til samvær, sosial kontakt, fellesskap<br />
og aktivitet. At alle skal ha rett til<br />
å følge en normal livs- og døgnrytme, til å<br />
unngå uønsket og unødvendig sengeopphold<br />
og ha mulighet for ro og skjermet<br />
privatliv. At alle skal ha rett til en verdig<br />
livsavslutning i trygge og gode omgivelser.<br />
At alle skal ha rett til å få ivaretatt personlig<br />
hygiene og naturlige funksjoner, nødvendige<br />
medisinske undersøkelse og<br />
behandling, rehabilitering, pleie og omsorg<br />
tilpasset den enkelts tilstand. At alle skal<br />
ha rett til nødvendig tannbehandling og<br />
munnhygiene. At det skal tilrettelegges<br />
særlige tilbud for personer med demens<br />
og andre som selv har vanskelig for å<br />
formulere sine behov. At det skal tilbys<br />
tilpasset hjelp ved måltider og nok tid og<br />
ro til å spise. At det skal gis tilpasset hjelp<br />
ved av- og påkledning. At alle skal få tilbud<br />
om eget rom ved langtidsopphold. At<br />
alle skal få tilbud om varierte og tilpassede<br />
aktiviteter.<br />
Vårt manifest<br />
• Vi vil arbeide for at ingen skal oppleve at<br />
alder virker nedverdigende. Vi vil ha en<br />
seniorpolitikk som ikke tillater utstøting<br />
og usynliggjøring av eldre arbeidstakere.<br />
• Vi vil arbeide for fleksible pensjonsbestemmelser<br />
og for et arbeidsmiljø der<br />
det er plass til både yngre og eldre.<br />
• Vi skal kjempe for å sikre de svakeste<br />
blant oss en verdig alderdom.<br />
• Vi skal være vaktbikkjer i samfunnsdebatten<br />
og talerør for medlemmene<br />
overfor offentlige organer.<br />
• Vi skal yte våre medlemmer råd i viktige<br />
spørsmål, som jus, helse, og velferd. Vi<br />
vil ha trivsel, livsglede, rett til intellektuell<br />
stimulans og personlig utvikling – i<br />
alle aldre!<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
– en interesseorganisasjon<br />
for voksne mennesker!<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
• <strong>Seniorsaken</strong> Norge forsvarer dine interesser.<br />
Som medlem i <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
har du følgende fordeler:<br />
• Du er ikke alene. Bak deg står en slagkraftig<br />
interesseorganisasjon som taler<br />
din sak på overfor politikere, myndigheter<br />
og næringsliv.<br />
• Du får en mulighet til å legge frem saker<br />
for <strong>Seniorsaken</strong> Norges sekretariat.<br />
KUNNGJØRING:<br />
ÅRSMØTE 2005<br />
I henhold til <strong>Seniorsaken</strong> Norges vedtekter kunngjøres<br />
herved foreningens årsmøte,<br />
som vil finne sted i Stortingsgaten 28 i Oslo (Odd<br />
Fellows lokaler)<br />
Mandag 30. mai 2005 kl. 18.00<br />
Til behandling foreligger:<br />
1. Styrets årsberetning for det foregående kalenderår.<br />
2. Stadfestelse av regnskap og statsautorisert revisors beretning for det<br />
foregående kalenderår.<br />
3. Rapport fra kontrollkomiteen.<br />
4. Arbeidsprogram og budsjett for neste kalenderår, herunder fastsettelse av<br />
årskontingent<br />
5. Innsendte og styrets egne saker<br />
6. Valg – Ved valget i 2004 ble alle valgt for 2 år. Årsmøtet i 2005 vil foreta<br />
suppleringsvalg for utgåtte styremedlemmer<br />
Påmelding:<br />
• Du kan også be <strong>Seniorsaken</strong> Norges råd om<br />
uttalelser i vanskelige saker som angår juss,<br />
helse og omsorg,<br />
• Du mottar et eget tidsskrift seks ganger i året,<br />
fullt av nyheter om <strong>Seniorsaken</strong> Norges aktiviteter,<br />
debatt og nyttig informasjon.<br />
• Du vil få mulighet for å delta i interessante<br />
aktiviteter i din egen lokalforening.<br />
• Du får tilgang på økonomiske fordeler knyttet<br />
til vårt samarbeid med stadig flere firmaer<br />
som tilbyr produkter og tjenester til gunstig<br />
medlemspris.<br />
Årsmøtet består av styrets og rådets medlemmer og representanter<br />
for lokalforeninger.<br />
Enkeltmedlemmer kan møte med talerett, men stemmerett kreves<br />
at man er valgt<br />
som delegat fra en lokalforening.<br />
Frist for påmelding: 30. april 2005. Frist for innsending<br />
av saker: 30. mars 2005<br />
Navn . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Adresse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Tlf . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Medl. nr. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
✁<br />
Slutt på telefonverving<br />
- Stor vervekampanje!<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge har stanset telefonsalget gjennom LottCon<br />
Medlemsservice A/S fra 1. januar 2005. Pressens fokusering<br />
på avtalen har vært meget kostbar for <strong>Seniorsaken</strong> Norge,<br />
negativ omtale har ført til mange utmeldelser.<br />
Styreleder Jan G. Haanæs bekrefter at ordningen<br />
med telefonsalg har ført til mye kritikk<br />
fra medlemmene. Medlemsverving<br />
skal nå skje i foreningens egen regi.<br />
Avtalen med LottCon var riktig da den ble<br />
inngått, uten aktivt telefonsalg ville ikke<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge fått så mange medlemmer<br />
på så kort tid. Nå er imidlertid tiden<br />
inne til å overta medlemsvervingen selv,<br />
sier Jan G. Haanæs.<br />
Den gjenstående del av avtalen med<br />
LottCon dreier seg om fornyelse, purring og<br />
føring av medlemsregister. Dette er ikke<br />
noen spesielt dyr avtale. Avtalen med<br />
LottCon er heller ikke til hinder for at foreningen<br />
oppretter et eget medlemsregister<br />
og medlemsservice dersom det viser seg<br />
mer tjenlig.<br />
Utfordringen går nå til deg. Hvis du vil at<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge skal vokse seg stor og<br />
mektig og virkelig få innflytelse er vi<br />
avhengig av å få flere medlemmer. Derfor<br />
innbyr vi til en stor vervekonkurranse. De<br />
som verver flest vil være med i en trekning<br />
av flotte premier. Hvor flotte<br />
premier, avhenger av hvor mange<br />
nye medlemmer som verves og<br />
kontingenten som kommer inn.<br />
Vervepremiene kan dermed<br />
dreie seg om alt fra en tur<br />
verden rundt til en enveisbillett<br />
med Nesoddbåten. Jo flere som<br />
verves, jo lengre blir turen<br />
Meld deg inn<br />
i dag!<br />
Ring telefon<br />
22 83 60 22<br />
• Vi arbeider for en seniorvennlig<br />
politikk<br />
• Vi beskytter deg mot aldersdiskriminering<br />
• Vi tilbyr medlemsfordeler og<br />
rådgivning<br />
• Vi vil at Norge skal bli et bedre<br />
land å bli gammel i!<br />
VERVEKUPONG<br />
Ja, jeg melder meg inn! Enkeltmedlemskap: 290,- Familiemedlemskap: 360,-<br />
Navn: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Adresse: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Postnr.: . . . . . . . . . . . . . . . . . Poststed: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Telefon: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Vervet av: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Adresse: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Postnr.: . . . . . . . . . . . . . . . . . Poststed: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
6<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Postboks 1409 Vika<br />
0115 Oslo<br />
Frimerke<br />
Februar Telefon: 2005 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
NORSK ELDREBØLGE<br />
RULLER VIDERE<br />
Av Rolv Wesenlund<br />
Det har vel gått med <strong>Seniorsaken</strong> omtrent som vi som startet organisasjonen hadde forventet.<br />
Det var ytterst lite velkomment i media på norsk at noen begynte å røre ved den<br />
stadig økende diskrimineringen av landets stadig økende aldersgruppe vi over 60 eller 50.<br />
Her må vi ikke glemme at media stort sett hadde forberedt seg på å tekkes ungdommen.<br />
Opplagsøkningen skulle komme ved at man fikk flere unge lesere. Det er den<br />
satsningen vi nå kan skue i våre største aviser. De flommer over av stoff om mennesker<br />
vi eldre ikke er kjent med, av artister uten appell til oss og temaer vi ikke<br />
finner spesielt interessante.<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Nå er det vel også slik at det var 68-erne som hadde tatt mål av seg til<br />
å starte Den Store Eldrebølgen, men så skjedde det at initiativet<br />
kom fra et kull født midt på 30-tallet og under krigen, eller i<br />
de store etterkrigskullene. Bare det gikk nok rett på nervene<br />
til enkelte kommentatorer som ikke var forberedt på<br />
at initiativet til et forsinket ungdomsopprør var fratatt<br />
dem. Enda mindre var de forberedt på en bevegelse som i<br />
løpet av kort tid hadde fått 50 000 medlemmer. Dette forklarer<br />
negativiteten i media.<br />
Allerede på pressekonferansen da vi annonserte starten på<br />
<strong>Seniorsaken</strong> kom det spørsmål om medlemsvervingen og<br />
avtalen med LottCon Medlemsservice – avtalen som skaffet<br />
oss titusener av medlemmer på få uker. Jeg husker jeg<br />
besvarte spørsmålet med et motspørsmål: "Jo, det er<br />
betydelige omkostninger knyttet til hurtig medlemsverving<br />
pr. telefon, men så vidt jeg vet har også<br />
Dagbladet store utgifter til markedsføring. Hva koster<br />
Dagbladets markedsføring totalt per. år?" Se, det<br />
ville ikke medarbeideren oppgi.<br />
Jo, det ble dyrt for oss som ny forening, men markedsføring av et nytt produkt er alltid en<br />
tung omkostning, enten det handler om telefonverving eller reklameplass i TV eller avis.<br />
Resten var vår egen feil. Vi som hadde tatt initiativet spurte oss selv: Når kommer tilbakeslaget?<br />
Jo, også det kom som forventet. For det er ikke annet å vente enn at uro og noe<br />
uenighet også skulle ramme <strong>Seniorsaken</strong> Norge – en organisasjon som hadde samlet så<br />
mange seniorer med vidt forskjellig syn på mål og midler. For noen ble ikke <strong>Seniorsaken</strong><br />
Norge akkurat det som var forventet og ønsket. Det kan vi bare beklage. Det meste på<br />
norsk deler seg i trosmenigheter. De rikspolitiske meningsnyansene er så forskjellige og<br />
splittende i Norge at det skulle bare mangle om ikke også vi skulle komme i befatning<br />
med dem. Men dette ømme punktet var forutsett. Det var gruet for, men da det ble synlig<br />
og høring, var det nesten som en lettelse.<br />
Den verste stormen med motvind og orkan i kastene ser ut til å ha løyet nå. Kan vi ikke<br />
igjen samle oss om mål og mening for <strong>Seniorsaken</strong> Norge? Rekk opp hånden de som ikke<br />
blir med på en Seniorsak som favner bredt! Det er bare én <strong>Seniorsaken</strong> Norge. Derfor får vi<br />
roe ned våre forskjelligheter og samle oss om det vesentlig. <strong>Seniorsaken</strong> Norge er viktig<br />
og nødvendig hvis vi skal sikre innflytelse og rettferdige kår til en stor og voksende<br />
gruppe mennesker. Lykke til med den nye vervingsaksjonen!<br />
7<br />
SENIORENE OG<br />
STORTINGSVALGET<br />
Av Liv Clemens<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge har hatt møter med<br />
fire av landets mest sentrale politikere,<br />
Kristin Halvorsen, Åslaug Haga, Erna<br />
Solberg og Carl I. Hagen. Målsettingen<br />
var å oppnå kontakt og diskutere<br />
seniorenes stilling i samfunnet. Fra<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge møtte Odd Grann,<br />
Bjørn Barth og Liv Clemens.<br />
Oppnådde vi noe? Vi fikk veldig fin<br />
kontakt med alle lederne. Dessverre<br />
var vi noe sent ute med budskapet<br />
vårt, at det er for dårlig representasjon<br />
av seniorer blant stortingsrepresentantene.<br />
Men Carl I.Hagen kunne<br />
meget stolt fortelle at han hadde fått et<br />
enstemmig Storting til å vedta at det<br />
skal utarbeides en Eldremelding som<br />
antagelig vil bli behandlet høsten<br />
2006.<br />
Derimot fikk vi formidlet at vi har under<br />
oppbygging et landsomfattende nett av<br />
rapportører som skal registrere hvordan<br />
politikere rundt i landet forholder<br />
seg til senior-relaterte saker og at vi<br />
ikke aksepterer at eldre nedprioriteres<br />
eller neglisjeres!<br />
Til de av våre medlemmer som vil være<br />
rapportører, dvs. å følge med hva<br />
politikere der du bor sier om saker som<br />
er av interesse for seniorer, meld fra til<br />
sekretariatet. Så skal dere få nærmere<br />
beskjed om hvordan oppgaven kan<br />
løses!<br />
Februar 2005
SENIOR JUSS<br />
Hvorfor lar SAS<br />
svenske piloter fly<br />
og ikke norske?<br />
I forbindelse med implementeringen<br />
av de felles europeiske flysertifikatbestemmelsene<br />
JAR-FCL 3060, ble<br />
den øvrealdersgrensen for ervervsmessig<br />
flysertifikat hevet fra 60 til<br />
65år. Endringene trådte i kraft<br />
7. januar 2001.Betingelsene er at<br />
flygerne tilfredsstiller de faglige og<br />
medisinske kravene som opprettholdes<br />
ved de halvårlige kontroller<br />
som alle flygere må gjennomføre. Kun<br />
tre land har reservert seg mot denne<br />
bestemmelsen, Frankrike og Italia,<br />
samt at Tsjekkia har en aldersgrense<br />
på 62 år.<br />
I Sverige ble lovgivningen forandret<br />
etter implementeringen av JAR-FCL<br />
3060. Dette medfører at pilotene i<br />
SAS Sverige kan utføre pilottjenester<br />
etter 60 år. Også flere andre norske<br />
og europeiske flyselskap tillater<br />
flygning etter 60 år.<br />
Den norske Arbeidsmiljølovens § 60<br />
nr 3 lyder: "Oppsigelse med fratreden<br />
før fylte 70 år som alene skyldes at<br />
arbeidstakeren har nådd pensjonsalder<br />
etter folketrygden, skal ikke<br />
anses å ha saklig grunn." Loven er<br />
ikke et absolutt hinder for at lavere<br />
aldersgrense kan avtales. Eksisterende<br />
juridisk teori synes å åpne for<br />
adgang til å praktisere en lavere<br />
aldersgrense under visse betingelser,<br />
som at ordningen er generell og<br />
konsekvent praktisert fra bedriftens<br />
side, at arbeidstakerne er gjort kjent<br />
med ordningen og at det foreligger en<br />
forsvarlig pensjonsordning.<br />
SAS Norge praktiserer fremdeles en<br />
aldersgrense på 60 år, mens svenske<br />
piloter skal ha fått tilbud om å fortsette<br />
etter fylte 60 år. Hvorfor skal det<br />
være forskjell mellom svenske og<br />
norske piloter innenfor samme selskap?<br />
Etter vår mening er det både<br />
forskjellsbehandling og aldersdiskriminering.<br />
UTGÅTT PÅ<br />
De er norske og de er flygere<br />
i SAS. De er født i fredsåret<br />
1945 og fyller 60 i unionsåret<br />
2005. De kunne fløyet til de<br />
fyller 65 dersom vi fortsatt<br />
hadde vært i union med<br />
Sverige, men i Norge er de<br />
utgått på dato og blir satt på<br />
bakken!<br />
Tekst og foto: Tore Henning Larsen<br />
Vi møter de 5 staute pilotene på Gardermoen<br />
en grytidlig morgen. I løpet av<br />
formiddagen vil de bokstavelig talt bli<br />
spredd for alle vinder. De tar av i sine<br />
respektive flymaskiner på vei til Budapest,<br />
Berlin, Praha og Brussel og melkeruta opp<br />
langs norskekysten. Alle er de furet, værbitt<br />
og har fløyet over landet utallige ganger.<br />
De har sett og opplevd det meste, og<br />
har en erfaring som yngre kolleger misunner<br />
dem. Derfor har vi passasjerer stor tillit<br />
til dem. De er flyveressene og ryggraden i<br />
norsk luftfart, men ifølge Scandinavian<br />
Airlines Norge er de utgått på dato. Det<br />
aksepterer de ikke, de både ønsker, kan,<br />
og vil fly.<br />
Felles europeisk flysertifikat<br />
I forbindelse med implementeringen av<br />
JAR.FCL 3060, det felles europeisk flysertifikatet,<br />
ble den øvre aldersgrensen for å<br />
inneha ervervsmessig flysertifikat hevet fra<br />
60 til 65 år. I Sverige ble lovgivningen forandret<br />
etter implementeringen, hvilket<br />
medfører at Svenske SAS piloter kan fortsette<br />
sitt arbeid etter 60 år. I Sverige er det<br />
dessuten ulovlig å si opp en arbeidstaker<br />
før 67 år.<br />
Beinharde medisinske og faglige<br />
tester<br />
Betingelsene for å kunne fly er at flygerne<br />
tilfredsstiller de faglige og medisinske<br />
kravene. Det innebærer halvårlige<br />
medisinske og faglige (simulator) tester<br />
som alle flygere må gjennomføre.<br />
Februar 2005 8 Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
DATO<br />
At våre gutter består legetestene er vi overbevist<br />
om. De ser ut som ”a million<br />
dollars”, og utfordrer hvemsomhelst til<br />
både halv- og helmaraton.<br />
Jus, politisk målsetting, og "17. mai taler"<br />
Advokat Merete Bårdsen er engasjert av<br />
pilotene. Advokat Lilly Marie Kongevold er<br />
nestleder i <strong>Seniorsaken</strong> og begge er sikre i<br />
sin sak. Dette er aldersdiskriminering!<br />
I Sverige har lovgiverne lagt forholdene til<br />
rette, i Norge er tiltak mot aldersdiskriminering,<br />
utstøting fra arbeidslivet, og et<br />
inkluderende arbeidsliv foreløpig på et<br />
"17. mai tale-stadium", til tross for den<br />
politiske målsettingen er at arbeidstakere<br />
skal stå lengre i jobb. I følge Pensjonskommisjonen<br />
må de det.<br />
Våre gutter vil stå i jobb, våre<br />
gutter ønsker å fortsette å fly.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> og "halve Norge"<br />
vil at de skal fortsette å fly.<br />
Hva vil politikerne gjøre<br />
med det?<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Jon Hovring<br />
Fra venstre: Viggo Sivertsen,<br />
Åsmind Nordhagen, Sven<br />
Vidar Bottolvs, Tore Inge<br />
Erlandsen og Jon Hovring<br />
9<br />
Seniorer<br />
i mediebildet<br />
Gått ut på dato<br />
"Det er et paradoks at vi skal klare alt<br />
mellom 30-40 år, være på hell når vi<br />
fyller 45 år, og kanskje "parkert" når vi<br />
er 55pluss. Denne nedkortingen av<br />
arbeidsdyktig alder skjer i en tid der vi<br />
lever stadig lenger, har bedre helse, og<br />
aldri har vært så godt utdannet. EU har<br />
som politisk prosjekt å øke alderen i<br />
arbeidslivet. De har definert dets om<br />
svært viktig for å sikre konkurranseevnen.<br />
I Norge har Frp klart å få<br />
gjennomslag for en stortingsmelding<br />
om seniorpolitikk. Mitt håp er at dette<br />
blir en livsfaseutredning,"<br />
(Anne-Grete Ellingsen, AgeLess as,<br />
partner i CNN Norge i Dagens<br />
Næringsliv.)<br />
Uten fremtid?<br />
"Gamle menn kan bli farlige, fordi de<br />
ikke har noen fremtid".<br />
(Tidligere markedsdirektør i Norges<br />
Gruppen, Steinar Kristiansen tar<br />
oppgjøret med Dagligvarebransjen.<br />
Sitert etter Aftenposten.)<br />
Uten tid til omsorg<br />
"Forskere mener tidspresset i hjemmehjelpen<br />
er alt for stort. Stadig flere<br />
ansatte og brukere av hjemmehjelpen<br />
klager på kvaliteten etter hvert som<br />
tjenesten effektiviseres. Nå støttes de<br />
av forskere".<br />
(Aftenposten.)<br />
Blideste jenta på sykehjemmet<br />
"Ingebjørg forteller at nå har hun vært<br />
på sykehjemmet i ett år. Så hun fikk bo<br />
hjemme på fjellro i Djupsjølia til hun<br />
var nesten 101 år.<br />
-Det vart før vanskelig å vårrå heme.<br />
Men her har je det godt, sier hun.<br />
Hun forteller at synet sviktet, og da hun<br />
besvimte på badet, kom hun på venteliste<br />
for plass på sykehjemmet."<br />
(Fjell-Ljom.)<br />
Trives med å bli eldre<br />
"Vi trives med økende alder først og<br />
fremst på grunn av erfaringene og friheten<br />
som følger med den. Det viser en<br />
omfattende svensk undersøkelse blant<br />
ansatte over 55 år i pleie- og omsorgssektoren."<br />
(Senter for seniorpolitikk.)<br />
Februar 2005
Intervju med Arild Wold, 60+:<br />
Mens politikerne prater, tømmes<br />
Intervjuer: Dag Bredal Foto: Olav Heggø<br />
Arild Wold har 40 års yrkesaktiv<br />
erfaring fra privat og<br />
offentlig sektor. Etter å ha<br />
vært vitne til tallrike nedbemanninger<br />
er han moralsk<br />
forarget. De mest erfarne i<br />
landets arbeidsstokk presses<br />
til å forlate sin verdiskapende<br />
virksomhet for å bli en<br />
samfunnsmessig utgift.<br />
Er det slik vi vil ha det?<br />
– Paradoksalt nok sier myndighetene<br />
at de vil ha oss til å arbeide lenger.<br />
For å hjelpe oss har de laget lover og<br />
regler som skal hindre utstøting av<br />
eldre arbeidstagere, de snakker<br />
om seniorpolitikk og et inkluderende<br />
arbeidsliv. Alt dette er vel<br />
og bra, men når det kommer til<br />
realitetene ved omstillinger, endringer<br />
og nedbemanninger i offentlig og privat<br />
sektor er det fortsatt de eldre som<br />
presses ut. Dessuten viser det seg at det er<br />
svært vanskelig for arbeidstakere over 50<br />
år å få seg en ny jobb, sier Arild Wold.<br />
– Mytene vil ha det til at eldre er sykere,<br />
mindre omstillingsvillige og ute av stand<br />
til å lære?<br />
– Dette er direkte galt. De fleste<br />
organisasjoner i Norge i dag er kunnskapsorienterte.<br />
Folk representerer en profesjon,<br />
et fag eller en disiplin. Undersøkelser viser<br />
at eldre ikke er dårligere enn yngre til å<br />
tilegne seg nye metoder. Det er kun i<br />
industri- og håndverksfag og innen pleieog<br />
omsorgssektoren at arbeidsfolk faktisk<br />
sliter seg ut fysisk.<br />
Med den kraftige økningen vi får i unge<br />
eldre (alle mellom 62 og 66 år) og eldre, og<br />
behovet vi har for arbeidskraft og kompetanse,<br />
må det omfattende holdningsendringer<br />
til i synet på alder og arbeid. Det<br />
hjelper ikke bare med nye lover og forordninger.<br />
Ledere i offentlig og privat virk-<br />
somhet må innse at svært mange av oss er<br />
mennesker med erfaring, stabilitet,<br />
bransjekunnskap, omstillingsvillighet,<br />
lojalitet og nettverk.<br />
Folk over 60 år har mye å tilføre arbeidslivet.<br />
Organisasjoner som gjenspeiler<br />
aldersfordelingen i samfunnet vil vanligvis<br />
være mer robuste og gjør færre feil. De<br />
fleste arbeidsplasser taper hvis de får en<br />
skjev fordeling mellom unge og eldre.<br />
– Vekslende regjeringer og Pensjonskommisjonen<br />
har fortalt oss at<br />
vi må<br />
stå lenger<br />
i arbeid før vi<br />
pensjonerer oss. Vi<br />
blir for mange som står<br />
utenfor arbeidslivet, og som<br />
må forsørges av de som er i arbeid?<br />
– Kombinasjonen av lavere dødelighet<br />
og lavere fødselstall er en medvirkende<br />
årsak til dette. I Norge er det nå 4 personer<br />
i alderen 20–64 år for hver person over 65<br />
år. Om 30 år vil det i følge OECD være 2,5<br />
personer. Antallet ordinære alderspensjonister<br />
vil øke med 50 prosent i<br />
denne perioden. Det forventes også et<br />
stort fall i yrkesdeltagelsen. Resultatet blir<br />
færre yrkesaktive bak hver pensjonist.<br />
– Hva er forklaringen på denne mangelen<br />
på sammenheng mellom ord og intensjoner<br />
og realitetene ute på arbeidsplassene?<br />
– Arbeidsgiverne må ved nedbemanninger<br />
foreta en rekke valg. De må forholde<br />
seg til størrelsen på nedbemanningen,<br />
utvelgelseskriteriene, forholdet til brukere<br />
og kunder, kompetanse og økonomi. Ofte<br />
blir det de rent kortsiktige økonomiske<br />
begrunnelsene som blir prioritert, vi kan<br />
også gjerne si de ordningene som det er<br />
enklest å organisere. Resultatet blir ut med<br />
de eldre, vi beholder de unge og i tillegg<br />
sparer vi penger. I denne sammenheng og<br />
når f.eks. aksjelovens krav om overskudd<br />
skal følges, er det mindre viktig å ha en<br />
Seniorpolitikk og et inkluderende arbeidsliv.<br />
Mange arbeidsgivere vil si at de mangler<br />
andre virkemidler, men det blir for lettvint.<br />
Det er forunderlig å observere hvordan<br />
man ofte i nedbemanningssituasjoner<br />
konsekvent følger samme oppskrift<br />
som andre, og også tar virkemidlene i bruk<br />
i nøyaktig samme rekkefølge.<br />
Som eksempel: Telenors Hermansen<br />
har i ettertid innrømmet at han brukte<br />
virkemidlene med å få de eldre ut på AFP<br />
og førtidspensjonering – gjerne i<br />
sammen med<br />
Februar 2005 10 Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
arbeidsplassene for seniorer<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
sluttpakker – helt bevisst. I<br />
2004 viser tall at det fremdeles<br />
er over 1000 personer<br />
fra tidligere Telenor<br />
på statlig ventelønn (66<br />
% av opprinnelig lønn)<br />
– med en høy<br />
gjennomsnittsalder.<br />
Det er mange år<br />
siden Telenor ble<br />
omstilt.<br />
Men samfunnet<br />
taper.<br />
Den økonomiskeregningen<br />
blir i<br />
stor<br />
grad<br />
11<br />
sendt overlatt det offentlige og belastes<br />
andre konti. La oss heller ikke glemme at<br />
utvelgelseskriteriene også dreier seg om<br />
etikk og moral, om verdinormer i arbeidslivet,<br />
og evnen til å tenke langsiktig og<br />
annerledes.<br />
For meg synes det som det er et<br />
misforhold mellom de lover og regler myndighetene<br />
vedtar, og det som skjer ute på<br />
arbeidsplassene. Dette vil i seg selv kunne<br />
skape stor uro i arbeidslivet, og enda flere<br />
som velger å forlate arbeidslivet tidlig.<br />
– Hva skjer konkret med de eldre i en<br />
nedbemanningssituasjon?<br />
– De eldre som rammes ønsker å lage<br />
minst mulig bråk. De føyer seg og forlater<br />
arbeidsplassen. Presset på enkeltpersoner<br />
for å gå over til AFP, arbeidsledighetstrygd/ventelønn<br />
eller uførepensjon<br />
rangerer fra det meget sterke til et<br />
moralsk følt press.<br />
For de som er for<br />
unge til AFP<br />
Noen faktaopplysninger<br />
• Statistisk sentralbyrå bruker begrepet unge eldre om alle<br />
mellom 62 og 66 år.<br />
• En studie fra Arbeidsforskningsinstituttet viser at eldre er<br />
mer utsatt ved omstillinger. Ikke minst rammes de eldre<br />
som har tilgang til gunstige tidligpensjonsordninger.<br />
• En fjerdedel av AFP-pensjonistene i staten oppgir at de<br />
går av fordi de er lei jobben, viser en FAFO-undersøkelse.<br />
En lederutfordring!<br />
• I 2002 var 30 % av alle ansatte i statlig forvaltning 50 år<br />
eller eldre. Dette utgjør 75 000 personer ifølge FAFO.<br />
• Selv innenfor departementsstrukturen, i selve politikkens<br />
sekretariat, viser ikke tallene noe som er noe å skryte av<br />
når det gjelder ansatte over 62 år. Prosenten er 3,6 % når<br />
vi holder UD utenfor.<br />
• Pilen peker nedover for gjennomsnittlig pensjonsalder.<br />
I 2003 var den 60,4 år.<br />
Forts. side 13<br />
Februar 2005
Intervju med Arild Wold, 60+: Forts. fra side 11<br />
brukes ofte en økonomisk pakkeløsning. De fleste får forhåpentligvis<br />
en god og ny tilværelse, men de ender også som tall i<br />
en statistikk og en utgiftspost.<br />
Mange sliter dessuten med følelsen av å tape trygghet for<br />
fremtidige inntekter og pensjoner. Usikkerheten i forhold til<br />
fremtidig status, prestisje og bortfallet av arbeidsfellesskap kan<br />
også være sterk. Når du stilles utenfor arbeidslivet kan du få<br />
problemer med tilhørighet, mening og muligheter for engasjement<br />
og selvutfoldelse.<br />
– Du har erfaring både fra privat og offentlig virksomhet. Noen<br />
påstår at det offentlige ofte er mer negative til seniorer enn<br />
privat næringsliv ved nedbemanninger og omorganiseringer?<br />
– Det er vanskelig å rangere, men mange hevder det. Noe av<br />
årsaken er selvsagt at det er innenfor det offentlige vi har hatt<br />
de største nedbemanningene, og i tillegg kompliserte overganger<br />
til statlig eide aksjeselskaper. Det bør være nok å nevne<br />
Telenor, Posten, NSB og Forsvaret.<br />
Blant de virkemidlene myndighetene har brukt ved nedbemanninger<br />
i det offentlige, er ordningen med ventelønn.<br />
Mens det i 1994 var 353 personer på ventelønn var antallet i<br />
2004 kommet opp i 3307 personer. De fleste av dem var over 55<br />
år. Ordningen med ventelønn har fungert som et sikkerhetsnett<br />
ved omstillinger og omorganiseringer i det offentlige – i hovedsak<br />
som et resultat av politiske vedtak. Går du på ventelønn,<br />
skal du ha fortrinnsrett til ny stilling i staten. Problemet er at<br />
staten sjelden ansetter folk over 50 år. Da er fortrinnsretten lite<br />
verd! Hvis vi ser på holdninger: I Statskonsults rapport 1993:7<br />
Omstillinger og tilsettinger i statsforvaltningen hevdes det at<br />
personer med fortrinnsrett ikke vurderes som spesielt attraktive<br />
på arbeidsmarkedet. Hva sier dette om det offentlige som<br />
arbeidsgiver og holdningsskaper!<br />
Engstelsen hos de ansatte øker når det samtidig kommer<br />
forslag fra politisk hold om forandringer i innarbeidede rettigheter,<br />
som for eksempel ventelønn, fortrinnsrett, arbeidsledighetstrygd<br />
og pensjoner. Det er ikke selve endringen som forårsaker<br />
engstelsen, men at politikerne vil ha tiltakene gjennomført<br />
raskt for å spare penger. De som er over 50 år befinner seg<br />
plutselig i en aldersfelle. Å skifte jobb er en umulighet. 45 år er<br />
for gammelt i mange yrker og 60 år er helt håpløst.<br />
– Hva er alternativet?<br />
– Vi blir flere eldre, folk lever lenger og er friskere, bare i<br />
staten er det 75 000 ansatte som er over 50 år. Da må samfunnet<br />
ha skikkelige ordninger som tillater folk å forfølge sine ulike<br />
karriérer. Svært mange eldre ønsker å gjøre noe nyttig, noe de<br />
blir betalt for. Da må vi få et langt mer fleksibelt arbeidsliv med<br />
hensyn til arbeidstid, kompetanseutvikling, lønn og pensjoner.<br />
Det må bli like naturlig med en god aldersfordeling som en jevn<br />
kjønnsfordeling på arbeidsplassene – om nødvendig må en slik<br />
ordning sikres ved lov. Vi må kunne forlange at det offentlige<br />
som arbeidsgiver viser vei. Strukturelle hindringer må bort. Men<br />
først og fremst trenger vi som tidligere nevnt en holdningsendring.<br />
Slike holdningsendringer er uhyre kompliserte å<br />
gjennomføre, og vil være en stor utfordring.<br />
Bare antallet av oss tilsier muligheter for stor innflytelse<br />
ved innvirkning på de politiske partiene og ved valg!<br />
– Og hvis du går ut av arbeidslivet – hva er planene?<br />
– Livet stopper jo ikke opp hvis man skulle velge å gå ut av<br />
arbeidslivet tidlig! Jeg vil vel gjøre det som de fleste gjør: Bruke<br />
mer tid på egne interesser, familie og venner osv. Og jeg vil skrive<br />
en del – artikler og kanskje en bok. Tittelen på boka er klar:<br />
Byråkraten, og de første linjene er skrevet. De fleste sier at det er<br />
de første linjene som er vanskeligst – for meg er det resten av<br />
boka! Dette må da også være et samfunnsnyttig arbeid?<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
13<br />
Februar 2005
RINGERIKE: Ringerikes ordfører Kolbjørn Kværum var svar skyldig da han ble møtt<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s Odd Grann og aksjonskomiteen mot nedleggelser av sykehjemsplasser på<br />
Hønefoss. Ringerike kommune vil legge ned 30 plasser i Hønefoss, selv om det er åpenbare<br />
behov for absolutt alle plasser.<br />
<strong>Ordfører</strong> på<br />
Tekst og foto: Steinar Eggen<br />
- Flott at <strong>Seniorsaken</strong> kommer hit og støtter oss, var omkvedet<br />
blant et tosifret antall "aksjonister" som hadde møtte frem på rådhuset<br />
i Hønefoss denne februar-onsdagen. Hele byen stiller seg<br />
formelig bak dette som mer og mer fortoner seg som et folkekrav<br />
mot nedbyggingen av fundamentale behov for eldre og syke.<br />
Ringerike kommune sliter som mange andre med økonomien, og av<br />
frykt for påtale fra fylkesmannen i Buskerud velger man å legge ned<br />
en institusjon det er et åpenbart behov for.<br />
Hva sparer dere?<br />
Odd Grann var på rådhuset for <strong>Seniorsaken</strong> Norge, som helhjertet<br />
Februar 2005<br />
PINEBENKEN<br />
14<br />
stiller seg bak den stadig voksende folkeaksjonen mot sykehjemsnedleggelsen<br />
på Ringerike. <strong>Ordfører</strong> Kværum møtte en del av de<br />
mest ivrige i protestaksjonen, og han fikk overlevert en underskriftsliste<br />
som teller ikke mindre enn 2.730 innbyggere som har en<br />
ting felles: De reagerer alle kraftig mot kommunens forsøk på å<br />
legge ned virksomheten ved Heradsbygda omsorgssenter. 30 eldre<br />
og syke skal flyttes ut, dersom det går slik kommunen vil.<br />
- Når dere går til et slikt drastisk skritt, så forutsetter jeg at dere<br />
vet hva dere sparer på å flytte 30 mennesker til en annen institusjon.<br />
Hvor mye penger sparer dere på dette vedtaket? Utfordret<br />
Odd Grann med klar adresse til en ordfører som hadde store<br />
vanskeligheter med å svare for seg.<br />
<strong>Ordfører</strong> Kværum klarte rett og slett ikke å gi noe tilfredsstillende<br />
svar, og han avslørte for alle de titalls pårørende at<br />
Ringerike kommune har gjort dette vedtaket – uten å analysere hva<br />
det eventuelt måtte innebære av kostnadsreduksjoner. <strong>Ordfører</strong>en<br />
prøvde seg med at man vil kutte lønnskostnadene i kommunen.<br />
- Jeg tror kort og godt ikke dere sparer penger i det hele tatt! Ja,<br />
for lønnskostnadene vil jo bli de samme, enten omsorgsarbeidere<br />
tar seg av de eldre og syke på Heradsbygd eller på Sokna – eller<br />
noen andre steder, understreket Odd Grann, og gjentok spørsmålet<br />
til ordføreren.<br />
Et tosifret antall ringerikinger<br />
møtte frem for å overlevere<br />
underskriftsaksjonen mot<br />
nedleggelsen av 30 sykehjemsplasser<br />
i Hønefoss.<br />
Over 90 mennesker står bak<br />
hver eneste plass!<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
Ringerikes ordfører Kolbjørn Kværum (t.h) ble skikkelig utfordret da<br />
rådsleder Odd Grann i <strong>Seniorsaken</strong> og folkeaksjonen møtte frem på<br />
rådhuset for å få gjort om vedtaket om nedleggelse av 30 sykehjemsplasser.<br />
Frykter fylkesmannen<br />
- Vedtaket fra juni i fjor ble gjort fordi vi både ønsker og må<br />
redusere utgiftene i kommunen. Vi kan ikke her og nå si eksakt<br />
hva vi sparer på å legge ned 30 plasser, og tallet ligger inne i<br />
våre økonomiplaner. Men det vil utvilsomt føre til en mindre<br />
kostnadsøkning i våre budsjetter, enn vi eller ville ha fått. Vi må<br />
foreta oss noe, hvis ikke risikerer vi å måtte gå den tunge veien<br />
til Drammen og Fylkesmannen i Buskerud, sa ordfører Kolbjørn<br />
Kværum.<br />
- Det du sier nå, vitner om at dere er mer redd for et eventuelt<br />
pålegg fra Fylkesmannen enn dere er opptatt av de 30 livsskjebnene<br />
som må gjennom en uønsket flytting. Det å flytte<br />
våre svakeste eldre på denne måten er å rive opp røttene deres,<br />
sa Odd Grann som kom stadig med velformulerte og velfunderte<br />
spørsmål til Ringerikes øverste folkevalgte.<br />
Ap-ordføreren fikk virkelig kjørt seg i nesten en time i rådhus-korridoren.<br />
Kværum ble utfordret til gagns, og likte definitivt<br />
ikke alt han ble spurt om. <strong>Ordfører</strong>en trakk langt ned i skyttergraven<br />
da han ble spurt om følelsen av å la medmennesker<br />
gå ut på dato!<br />
Uverdig behandling<br />
- Jeg aksepterer ikke den slags antydninger! Dette vedtaket har<br />
vi ikke gjort med lett hjerte, og jeg forstår at pårørende reagerer.<br />
Men vi skal sørge for at alle eldre og syke får et tilfredsstillende<br />
tilbud, selv om de må flytte fra Heradsbygda, svarte ordføreren.<br />
- Jeg syns dette er uverdig måte å behandle forsvarsløse<br />
gamle mennesker på. Dette handler nettopp om å behandle<br />
medmennesker, og vedtaket i kommunestyret er uverdig, repliserte<br />
Gustaf Falk-Svensen i aksjonskomiteen.<br />
De over 2.700 ringerikingene krever at kommunestyret tar<br />
opp saken til ny behandling, og det er man tvunget til å gjøre i<br />
forhold til kommuneloven. <strong>Ordfører</strong>en var likevel ikke villig til<br />
noen innrømmelser, men understreket det faktum at ingen kan<br />
bli flyttet med tvang. Beboerne på Heradsbygda omsorgssenter<br />
kan derfor bli boende på ubestemt tid – uansett hva de folkevalgte<br />
måtte mene.<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
15<br />
Februar 2005
Kjæresteparet<br />
Anne Lise<br />
og Hans Sveen<br />
Tekst og foto:Tore Henning Larsen<br />
Triumph 200cc<br />
Til sommeren er det 53 år siden Hans<br />
Sveen kom kjørende til Sannidal på sin<br />
Triumph motorsykkel. Anne Lise tente på<br />
elektrikeren fra "Konvoibyen" Risør, og<br />
siden har de vært sammen. Tre sønner har<br />
de fått, og levd et godt liv i barndomshjemmet<br />
til Hans.<br />
100 prosent avhengig av sin kone<br />
Hans er totalt prisgitt hjelp fra medmennesker.<br />
Hodet fungerer, men kroppen har<br />
gradvis blitt svakere, og han er 100% avhengig<br />
av hjelp. To hjemmehjelpere<br />
kommer hver dag og hjelper til med å få<br />
ham opp av sengen, kledd på, og til sengs<br />
igjen om kvelden. Resten av døgnet blir<br />
han matet, snakket med, stelt, tatt med på<br />
tur – hver dag uansett vær – og ikke minst<br />
kjærtegnet av kjæresten sin, motorsykkelrypa<br />
som han snart har vært gift med i 50<br />
år.<br />
Ikke på sykehjem<br />
- Aldri i livet om Hans skal bli sittende i en<br />
krok på sykehjemmet – sier Anne Lise, og<br />
legger til at hun mistenker kommunens<br />
motiver når de avslår hennes søknad om<br />
Februar 2005<br />
Omsorgslønn<br />
Hans Sveen er 100 prosent avhengig av sin kone<br />
Anne Lise. Hun har søkt om omsorgslønn, men<br />
fått avslag. Nå stiller <strong>Seniorsaken</strong>s medlem Nanna<br />
Caspersen 10.000 kroner til disposisjon for ekteparet<br />
Anne Lise og Hans Sveen i Risør slik at saken kan<br />
følges opp av advokat.<br />
omsorgslønn. – De ser nok helst at Hans<br />
flytter inn på sykehjemmet.<br />
- Der har de imidlertid verken tid, eller<br />
anledning til å mate ham. Selv moser jeg<br />
maten hans og bruker flere timer hver dag<br />
til å mate ham som et spedbarn, og hver<br />
eneste dag er vi på tur.<br />
Hele Risør kjenner Hans, og fra rullestolen<br />
hilser han arbeidskamerater, lærlinger<br />
og andre han har møtt på sin livsvei.<br />
Han er riktignok en "tung" pasient, men<br />
han har sin gode forstand i behold, og er<br />
livredd for tanken på sykehjemmet.<br />
Omsorgslønn<br />
- Hva i Herrens navn er omsorgslønn? –<br />
svarte Anne Lise da hun ble spurt om hun<br />
fikk det. I likhet med veldig mange i hennes<br />
situasjon visste hun lite om sine rettigheter<br />
og muligheter. Anne Lise er en typisk<br />
representant for sin generasjon; ærekjær,<br />
stolt, tofast og lojal.<br />
Sangen "Stand by your man" er som<br />
skrevet for henne, og jeg fikk nesten<br />
hakaslepp da Tammy Wynette traff meg<br />
midt i trynet med sangen, på P4, på hjemvei<br />
i bilen fra Risør.<br />
Frivillighetssentralen<br />
Nanna Caspersen syr kjoler. Det har hun<br />
16<br />
til Anne Lise.<br />
Nå!<br />
gjort i hele sitt liv. Som sin mor før henne,<br />
og farmoren, som kom fra Russland.<br />
Hennes farmor var en venn av den russiske<br />
tsar, og de måtte rømme landet, via<br />
Sverige, til Danmark da bolsjevikene kom.<br />
Nanna kom til verden for snart 84 år siden<br />
og vokste opp i Århus. Kjærligheten brakte<br />
henne til Norge, og i Risør fant hun sin<br />
havn. – Her blir jeg til jeg dør – sier Nanna<br />
med røde roser i kinna, og varme i blikket.<br />
- Min første mann ble begravd på vår<br />
sølvbryllupsdag, og med min neste store<br />
kjærlighet, krigsseileren Halvor fikk jeg 10<br />
gode år, forteller sydamen, og legger siste<br />
hånd på en dåpskjole som skal loddes ut<br />
til inntekt for Frivillighetssentralen i Risør.<br />
- Tenk at den ville politikerne legge ned,<br />
vårt samlingssted som hver tirsdag samler<br />
40-50 seniorer. Et samlingssted for godt<br />
voksne hvor kaffe og vafler inntaes med<br />
stor appetitt, og avtaler inngåes om<br />
skifting av lyspærer og klipping av hekk.<br />
Det er ille om Frivillighetssentralen ikke får<br />
bestå. Sier hun vred.<br />
Frivillighetshuset arrangerer datakurs,<br />
matkurs og kurs i mobiltelefon. Det<br />
snekres og snakkes og daglig leder Ola<br />
Sigmundstad, som kunne vært barnebarn<br />
til samtlige, har sin fulle hyre med å holde<br />
tritt med seniorene. – Våre data og mobil-<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
Ola Sigmundstad og Nanna Caspersen på<br />
trappa foran Frivillighetshuset i Risør.<br />
telefonkurs er spesielt populære – forteller<br />
han - og arbeidsoppgavene som blir utført<br />
gjør at folk føler seg nyttige. Frivillighetssentralen<br />
bidrar også med "Frokostverter"<br />
på sykehjemmene i kommunen. Tid, som er<br />
mangelvare på sykehjemmene har seniorene<br />
i Risør nok av, og stiller opp for å hjelpe<br />
til under måltidende. Om ikke annet for<br />
å sitte ned, og snakke med beboerne.<br />
10.000 kroner og en Dåpskjole<br />
Nanna Caspersen pleiet krigsseileren<br />
Halvor hjemme til han døde. Først etterpå<br />
fikk hun vite at hun skulle ha søkt om, at<br />
hun hadde krav på, og ville ha fått<br />
omsorgslønn.<br />
Hun er rimelig sikker på at mange<br />
andre har vært, og er i samme situasjon og<br />
blir arg, vred og vanskelig og ha med å<br />
gjøre når urett blir begått. Som i tilfellet<br />
med Anne Lise og Hans.<br />
Derfor har hun gitt 10.000 kroner og en<br />
dåpskjole til prosjekt "Omsorgslønn til<br />
Anne Lise" hvor midlene skal brukes til<br />
juridisk bistand for ekteparet.<br />
By derfor på dåpskjolen, den er aldeles<br />
praktfull, og selges til høystbydende.<br />
<strong>Seniorsaken</strong> spanderer kjøretur fra<br />
Oslo til Risør med overnatting og middag<br />
for 2 personer i Risør på vedkommende<br />
som får tilslaget. Ring 22 83 60 22 og by<br />
på dåpskjolen i dag!<br />
By på dåpskjolen og få<br />
en tur til Risør på kjøpet!<br />
Dåpskjolen selges til høystbydende.<br />
Ring 22 83 60 22 i dag. Den som byr høyest får<br />
en tur med <strong>Seniorsaken</strong> fra Oslo til Risør med<br />
middag og overnatting for 2, besøk hos Nanna<br />
Caspersen i hennes koselige "Skipperhus",<br />
kaffe og vafler i Frivillighetssentralen, og en<br />
opplevelse for livet!<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Nanna Caspersen med en drøm av en dåpskjole.<br />
17<br />
Februar 2005
Offentlig hjemmesykepleie og hjemmehjelp fungerer ikke for alle. Stadig flere<br />
velger å kjøpe tjenester privat. Motivene kan være mange, noen synes de offentlige<br />
tjenestene ikke fungerer i forhold til sitt behov, andre at de har for dårlig<br />
kvalitet eller er for upersonlige. Ikke sjelden er det pårørende som kjøper<br />
omsorgstjenester som de selv mangler tid eller mulighet eller tid til å utføre.<br />
Marita Lorentzen og Bjørg Myre<br />
fra ”Sykepleiehjelpen”.<br />
Et voksende marked for<br />
Privat sykepleie og assistanse<br />
Februar 2005<br />
Tekst: Dag Bredal<br />
"Privat sykepleie og hjemmehjelp er<br />
tjenester vi kommer til å se mer av", sier<br />
organisasjonssekretær Tore Henning Larsen<br />
i <strong>Seniorsaken</strong> Norge. "Det er en direkte<br />
funksjon av at det offentlige tilbudet både<br />
kan være dyrt og dårlig og at mange har<br />
penger til å betale det kvalitetstjenester<br />
koster."<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge har i den senere tid<br />
blitt kontakte av flere små, nystartede<br />
firmaer som har hjemmesykepleie eller<br />
hjemmehjelp som forretningsidé. Innenfor<br />
hjemmesykepleie dreier det seg gjerne om<br />
offentlig godkjente sykepleiere som har<br />
hoppet av karrieren i det offentlige helsevesenet<br />
for å tilby en mer personlig tjeneste<br />
av høy kvalitet. Hjemmehjelperne kan ha<br />
ulik bakgrunn, gjerne praktiske mennesker<br />
som liker å ordne opp. Felles for begge<br />
grupper er At drivkraften er en blanding av<br />
idealisme og et ønske om å drive noe selv.<br />
Privat sykepleie<br />
"Sykepleiehjelpen" i Oslo, er et godt<br />
eksempel på hva privat sykepleie innebærer.<br />
Firmaet er drevet av tre sykepleiere, alle<br />
med lang erfaring fra sykehus, eldreomsorg<br />
og hjemmesykepleie. Tilbudet er omfattende<br />
og strekker seg fra medisinsk tilsyn til<br />
tilsyn og sosialt samvær og assistanse og<br />
rådgivning.<br />
Blant tjenestene fra Sykepleiehjelpen er<br />
oppfølgning av personlig hygiene, stell, dusj<br />
og påkledning, medisinoppfølgning, setting<br />
av injeksjoner, sårstell, blodsukkermåling,<br />
blodtrykksmåling og katererisering. Det kan<br />
også være matlaging, handling, følge til<br />
butikk, lege eller frisør og sosialt samvær,<br />
prat, tur og museumsbesøk. "Vi er til for<br />
deg som ønsker en personlig tjeneste, et<br />
profesjonelt menneske som du kan bli kjent<br />
med og stole på," sier Bjørg Myre, som er<br />
daglig leder for "Sykepleiehjelpen".<br />
Privat hjemmehjelp<br />
Et annet nystartet firma er "Den Lille<br />
Hjelperen A/S" i Rygge. Stifterne er Hilde<br />
Hatterud og Gunn Grøtan, to damer som<br />
etter har vært ute av arbeidslivet noen år,<br />
men som nå ønsker å bruke sin livserfaring<br />
til noe meningsfylt knyttet til menneskelig<br />
kontakt og omsorg. Slik oppsto ideen om et<br />
privat firma som gir en ekstra hånd i hverdagen<br />
der den offentlige hjemmehjelpstjenesten<br />
ikke strekker til.<br />
"Det er kunden som bestemmer hva<br />
som skal gjøres," sier Hilde Hatterud. "Ulike<br />
tjenester avtales med den enkelte kunde og<br />
bekreftes i skriftlig kontrakt."<br />
Tilbudet omfatter alle former for<br />
tjenester innenfor husholdningen som<br />
husvask, pussing av vinduer, skifting av gardiner,<br />
småreparasjoner som ikke krever<br />
autoriserte fagfolk, rydding av kjeller, loft og<br />
uthus og bortkjøring av søppel. I tillegg<br />
kommer alle salgs sosiale tjenester som kjøring<br />
til lege, kafebesøk, og turer i skog og<br />
mark.<br />
"Hvorfor benytte oss?" sier Gunn<br />
Grøtan. "Vi kan avlaste pårørende når disse<br />
ikke har tid eller bistå med sin hjelp. Våre<br />
tilbud kan også passe godt som en gave til<br />
personer som ellers har alt av materielle<br />
goder."<br />
18<br />
TØNSBERG: En iherdig gruppe<br />
i Tønsberg nekter å gi opp<br />
kampen for nærmere 700 sjøfolk<br />
som føler seg lurt av<br />
myndighetene. Sjømenn som<br />
fylte 67 år etter 2001 ble<br />
dramatisk fratatt rettigheter<br />
de hadde opparbeidet.<br />
Kjemper<br />
Tekst og foto: Steinar Eggen<br />
- De dette gjelder er gjennom et langt<br />
yrkesliv blitt holdt for narr, sier pensjonert<br />
skipsfører Tore Løken, en av dem som<br />
arbeider ufortrødent videre for å få omgjort<br />
det enstemmige stortingsvedtaket fra 2000.<br />
Da ble loven om pensjonstrygden for<br />
sjømenn endret i vår lovgivende forsamling,<br />
og den innebærer at flere hundre sjøfolk<br />
mister rettigheter til sjømannspensjonen de<br />
hadde opparbeidet før folketrygden ble innført<br />
i 1967. Beløpene det handler om er ikke<br />
store, og fortoner seg særdeles overkommelig<br />
for verdens rikeste nasjon. Men for<br />
den enkelte sjømann handler det mest om<br />
prinsipper, og den vonde følelsen det er å<br />
bli fratatt rettigheter de i sin tid ble lovet å<br />
få på livstid.
Tilbakevirkende kraft<br />
- Vi snakker enkelt og greit om at våre<br />
folkevalgte har frarøvet sjøfolkene pensjoner<br />
vi allerede har betalt inn til, og som vi<br />
med tilbakevirkende kraft mister. Mange<br />
sjøfolk er gjennom dette vedtaket holdt<br />
direkte for narr, og mange av oss føler at<br />
beslutningen er veldig feil og blodig urettferdig,<br />
sier Tore Løken, som har gått i bresjen<br />
for de pensjonerte sjøfolkene sammen<br />
med Arne Christophersen og Irene Nordmo.<br />
Christophersen representerer Tønsberg<br />
Sjømannsforening som har utfordret alle<br />
landets sjømannsforeninger om saken,<br />
mens Irene Nordmo er frontfigur i aksjonskomiteen<br />
for offentlig ansattes pensjonsrettigheter.<br />
- Myndighetene har gjennom denne lovendringen<br />
endret pensjonsvilkårene underveis.<br />
Det blir akkurat det samme som at forsikringsselskapet<br />
endret forsikringsvilkårene<br />
etter at huset ditt har brent ned,<br />
bedyrer Irene Nordmo.<br />
Wesenlund på banen<br />
Trioen arbeider ufortrødent videre, men<br />
sliter med å få de øverste folkevalgte på<br />
banen. Det at lovendringen for fem år<br />
siden ble gjort enstemmig, gjør det ikke<br />
lettere å nå gjennom muren rundt<br />
Løvebakken.<br />
- Det har ikke vært lett å få stortingsrepresentantene<br />
i tale om denne saken, men<br />
vi gir oss absolutt ikke. Nå har vi kontakt<br />
med advokater som er villige til å ta saken<br />
for oss, og det vederlagsfritt så lenge den<br />
videre for<br />
SJØMENNENE<br />
STÅR SAMMEN: Tore Løken (t.v.), Irene Nordmo og Arne Christophersen i<br />
Tønsberg går i spissen for å gi pensjonerte sjøfolk utbetalingene de har<br />
rett til, men som de ble fratatt gjennom et stortingsvedtak fra 2000.<br />
ikke er løst, sier Tore Løken.<br />
Også <strong>Seniorsaken</strong> Norge har engasjert<br />
seg i denne saken, først og fremst gjennom<br />
æresmedlem og initiativtaker Rolv<br />
Wesenlund. <strong>Seniorsaken</strong>s første og en av<br />
de aller viktigste frontfigurer har sterke<br />
følelser for sjøfolkene, ikke minst som sønn<br />
av en krigsseiler og sjømann.<br />
- Brevet fra Tore Løken var rystende.<br />
Denne saken krever en ekspressbehandling,<br />
mener Rolv Wesenlund.<br />
- Stortinget<br />
er suverent<br />
Advokat og styremedlem i <strong>Seniorsaken</strong><br />
Lilly Marie Kongevold levner ikke sjømennene<br />
all verdens håp om at rettferdigheten<br />
vil skje fyllest i pensjonssaken.<br />
Kongevold sier tvert imot at stortingsvedtaket<br />
neppe blir overprøvd av<br />
domsstolene.<br />
- Når Stortinget har vedtatt en lov,<br />
kan du regne med at domstolene ikke<br />
vil overprøve denne beslutningen. Det<br />
ligger i ryggmargen hos hver enkelt<br />
dommer, sier Lilly Marie Kongevold,<br />
som ser klare likhetstrekk mellom<br />
saken om sjømannspensjonen og to<br />
høyesterettsdommer fra 1996 –<br />
Thunheimsaken og Borthensaken.<br />
- Min vurdering er at lovgiver sannsynligvis<br />
har hatt disse dommene i<br />
mente da endringsloven til<br />
sjømannspensjonstrygden ble foreslått<br />
og vedtatt. Og det er nok mer sannsynlig<br />
at staten vinner enn at sjømennene<br />
vil gjøre det – i en eventuell rettssak,<br />
mener Kongevold.<br />
Hennes klare inntrykk er at dommerne<br />
følger det som er vedtatt i vår<br />
øverste lovgivende forsamling.<br />
Grunnloven blir tolket slik at vernet mot<br />
tilbakevirkende lover eller ekspropriasjon<br />
uten full erstatning ikke er til hinder<br />
for lovendringer. Tidligere dommer<br />
har altså bekreftet at staten kan endre<br />
ordninger dersom man mener den ikke<br />
lenger har råd til å ha den – uansett<br />
hva folkemeningen måtte være.<br />
Kongevold siterer likevel dommer<br />
Becker, som har uttalt et syn hun<br />
mener bør forfektes i fortsettelsen av<br />
sjømennene og <strong>Seniorsaken</strong>. Becker<br />
har påpekt det rimelige i at når man har<br />
betalt for sin tilleggspensjon, bør ikke<br />
"beregningen kunne endres til ens<br />
ugunst". Becker mener det består et<br />
kontraktslignende forhold som innebærer<br />
at den trygdedes rettigheter er<br />
beskyttet av grunnlovens paragraf 97 –<br />
reglen om at en lov ikke skal gis<br />
tilbakevirkende kraft.<br />
- At man kan spore denne typen<br />
uenighet blant dommerne, burde inspirere<br />
til nettopp en politisk vinkling av<br />
denne saken. Ikke minst nå som vi står<br />
foran viktige forslag fra pensjonskommisjonen<br />
og Sigbjørn Johnsen om hvordan<br />
våre pensjoner skal fastsettes i<br />
fremtiden, understreker Lilly Marie<br />
Kongevold.<br />
Februar 2005
Februar 2005 20 Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
Med <strong>Seniorsaken</strong> til Norsk Høstfest<br />
(Dølagampen til høyre var der fra før)<br />
<strong>Seniorsaken</strong>s Amerikareise resulterte i tidenes overraskelse for<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Bonden fra Bardu<br />
Da han landet på flyplassen i<br />
Minot i Nord Dakota fikk<br />
Oddvar Løkstad fra Bardu sitt<br />
livs overraskelse. Der ventet<br />
"tjukke slekta" fra Alberta,<br />
Canada. De hadde kjørt i 21<br />
timer for å treffe sine slektninger,<br />
som var på tur med<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge. Det ble<br />
en sterk opplevelse!<br />
Tekst og foto: Tore Henning Larsen<br />
Fra Bardu til Canada<br />
I 1917 reiste Ingeborg til Canada. Ingeborg<br />
var søster av Leonard. Leonard ble bestefar<br />
til Bonden i Bardu, Ingeborg ble bestemor<br />
til Bonden i Alberta.<br />
I Bardu produserer Oddvar Løkstad<br />
melk og kjøtt, i Alberta produserer Tarril<br />
Rosvold hvete. Gjett om de hadde mye å<br />
snakke om.<br />
I dag høster vi like mye på en dag, som<br />
våre besteforeldre gjorde under hele høstonna<br />
forteller bonden fra Alberta, og<br />
legger til at mens han er på slektstreff i<br />
Minot har guttungen hjemme høstet 450<br />
mål med hvete.<br />
Aldri møtt hverandre<br />
Selv om det har vært kontakt mellom<br />
Bardu og Alberta i alle år, har denne<br />
generasjonen aldri møtt hverandre. Det<br />
måtte en Seniortur til for å få Bonden fra<br />
Bardu til å sette seg på flyet. Da han leste<br />
om turen bestemte han seg, men drømte<br />
aldri om å treffe slektningene som bor<br />
Oddvar og Laila Løkstad flankerer<br />
Tarril og Karen Rosvold på flyplassen<br />
i Minot<br />
Bonden fra Bardu vurderer<br />
å kjøpe seg ny traktor<br />
2.100 km nord for Minot. Det han<br />
ønsket var å se kontinentet, og den<br />
endeløse prærien som hans bestefars<br />
søster hadde beskrevet i utallige<br />
"Amerikabrev" . Heldigvis hadde han også<br />
sendt et brev, og fortalt at de skulle til<br />
Norsk Høstfest, og Tarril og Karen var aldri i<br />
tvil. Dette var sjansen de hadde ventet på!<br />
Norsk jul<br />
Hver julaften klokken 17.00 er det lutefisk<br />
og kalkun hjemme på gården i La Glace. I<br />
fjor smakte den ekstra godt, etter å ha<br />
deltatt i VM i Lutefiskspising på Norsk<br />
21<br />
Høstfest sammen med tjukke slekta fra<br />
Norge. Dertil glødet telefonledningene på<br />
begge bondegårdene for planer skal<br />
legges, for så vel Norgestur for Tarril og<br />
Karen, og bondegårdsferie i Alberta for<br />
bonden fra Bardu<br />
Gikk du glipp av Den Store<br />
Amerikaturen i fjor?<br />
Fortvil ikke, ring Reiselyst på tlf. 05055,<br />
de planlegger ny tur i år!<br />
Februar 2005
En hånd å holde i<br />
Kommer det alltid til å finnes<br />
en hånd vi kan gjøre regning<br />
med å holde i?<br />
Tekst: Liv Clemens<br />
Barn vil som regel alltid finne en hånd, - ja,<br />
ikke bare EN hånd, men mange, mange<br />
hender. Og fra tenårene og fram til vi er<br />
godt voksne er de fleste av oss så heldige<br />
at vi alltid vil ha mennesker rundt oss som<br />
gir oss god fysisk nærhet, mao. gir oss<br />
bekreftelse på at vi er elsket, at noen er<br />
glad i oss. Det kan være en kjæreste,<br />
ektefelle, partner, barn, barnebarn, eller<br />
andre som bare ønsker å uttrykke sympati,<br />
trøst, eller andre former for samhørighet.<br />
En varm klem, noen som stryker deg beroligende<br />
over ryggen når du har det vondt<br />
med verden og deg selv. Alle har vi sikkert<br />
erfart at dette kan virke både lindrende og<br />
oppløftende.<br />
Men straks det er snakk om noe så<br />
enkelt som å holde i en hånd, -ja, da tenker<br />
vi som regel på det å skulle bli gammel, bli<br />
alene, ha som siste adresse et rom på et<br />
sykehjem. Når du kanskje har mistet din<br />
ektefelle, de fleste av dine nærmeste<br />
venner og kanskje har redusert syn, hørsel<br />
og fysisk bevegelighet? Hvor er denne<br />
hånden da?<br />
Når du er f.eks. 85 år og har barn som<br />
kanskje er rundt de femti, og disse igjen er<br />
blitt besteforeldre, med alt dette medfører<br />
av hjelp og støtte til voksne barn i tidsklemme-fasen.<br />
Tidligere falt mye av omsorgen<br />
på gamle foreldre på kvinnen i<br />
HANDELSHØYSKOLEN BI MOBBER ELDRE<br />
Rektor Torger Reve ved Handelshøyskolen<br />
BI synes å tro at han får flere betalende<br />
studenter ved å appellere til forakt for<br />
eldre.<br />
I en ny reklamefilm for den kjente<br />
blårussfabrikken blir vi vitner til at et<br />
styre med høy gjennomsnittsalder diskuterer<br />
en ny reklamekampanje. I BIs versjon<br />
minner det om en guidet tur i et<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
familien. Det var hun som hadde hatt<br />
omsorgs-funksjonen i alle år. Hun hadde<br />
nemlig vært hjemmeværende husmor! Det<br />
var hun som hadde hatt oppgaven med å<br />
opprettholde familie- og slektssamværet,<br />
sørget for at de store høytidsdager innen<br />
familien ble feiret på behørig måte, med full<br />
oppdekking og gaver.<br />
Slik er det dessverre/heldigvis ikke<br />
lenger i dag. Kvinner på rundt de femti er<br />
ikke lenger kommende minste-pensjonister.<br />
De er yrkesaktive i stadig økende grad. De<br />
har som regel voksne barn, barnebarn,<br />
jobb, - samtidig med at de også har foreldre<br />
– som regel en mor – som trenger nærvær<br />
og omsorg.<br />
Hva skjer da? Jo, nemlig at mor eller far<br />
får omsider plass på et sykehjem, med eller<br />
mot sin vilje. For det er ikke bare-bare å<br />
komme inn på et sykehjem i en alder hvor<br />
evnen til bråraske omstillinger er sterkt<br />
redusert. Hvor alt er ukjent og fremmed,<br />
kanskje skremmende? Vi må også innrømme<br />
at foreløpig har de færreste av de<br />
eldre et reellt valg mellom enten en<br />
omsorgs-bolig, eller et sykehjem. Når vi i<br />
tillegg vet at det stadig blir kuttet i budsjettene<br />
for eldre-omsorg, personell blir<br />
gradvis nedbemannet, - ja, da har vi stor<br />
forståelse for at mange eldre er skremt ved<br />
tanken på at de skal tilbringe sine siste år<br />
på et sykehjem.<br />
"En hånd å holde i" – er et vakkert og<br />
fromt ønske. Men det er avhengig av at de<br />
eldre HAR HATT en hånd å holde i før de<br />
kom på et sykehjem. Personlig var jeg så<br />
heldig å ha en mor som var både fysisk og<br />
mentalt meget oppegående fram til hun ble<br />
egyptologisk museum: Mumier over alt.<br />
Slagordet som avslutter seansen er da<br />
også "Det er mye å ta fatt i." Underforstått:<br />
"Er du gammel, er du en dust!"<br />
Kjære rektor Reve, dette er ikke bare<br />
dårlig folkeskikk, det er økonomisk feilinformasjon.<br />
Det er ikke ungsauer som<br />
tilbys styreplass i de store multinasjonale<br />
konsernene, likevel snakker vi om noen<br />
23<br />
90 år. Det siste halvåret ble hun bare så<br />
trett, og døde rolig i sin egen seng. Men det<br />
falt mange tunge og til dels slitsomme tak<br />
på meg som var hennes eneste datter. Etter<br />
en lang dag på jobb skulle jeg etterpå<br />
handle for henne, rydde, vaske, lage mat,<br />
m.m. Ikke så ofte, kanskje bare en dag i<br />
uken. Men uten egen bil, - hun bodde slik<br />
at jeg måtte ta buss og T-bane for å komme<br />
til henne – og med tunge handleposer – må<br />
jeg bare innrømme at dette var noe jeg opplevde<br />
som meget slitsomt. Dette forduftet<br />
straks jeg kom til henne. For hun var jo den<br />
eneste som hadde kjent meg fra 9.<br />
Måneder før jeg ble født – hun kunne fortelle<br />
fra en fjern fortid som var eventyrlig for<br />
meg. Spanskesyken, 1.verdenskrig, forelskelsen<br />
i min far, de "harde 30-åra", krigstiden,<br />
m.m. Derfor ble mitt samvær med<br />
mor en vilter miks av slit og glede, men<br />
mest det siste.<br />
Vi i <strong>Seniorsaken</strong> må derfor ha som ett<br />
av våre fremste satsningsområder å kjempe<br />
politisk mot enhver antydning til nedskjæringer<br />
vedrørende eldreomsorg. Den<br />
mer private siden av det å ha "en hånd å<br />
holde i", - det er noe hver enkelt av oss må<br />
forholde oss til. Men vi kan kreve at man<br />
ikke foretar nedbemanninger på sykehjem.<br />
Vi kan kreve at personell kan få støtte til tiltak<br />
som gjør dem bedre i stand til å ivareta<br />
de eldres behov, ikke minst å kunne gi dem<br />
"en hånd å holde i" - når de nærmeste ikke<br />
er fysisk og geografisk tilstede.<br />
av verdens mest lønnsomme selskaper.<br />
Sannsynligvis er det en sammenheng.<br />
For din neste reklamefilm kan vi foreslå<br />
følgende opplegg: La Warren E. Buffett<br />
(74) fortelle litt om investeringer og Alan<br />
Greenspan (77) litt om pengepolitikk.<br />
Avslutt med slagordet: "Det er mye å<br />
lære!".<br />
DB<br />
Februar 2005
– Årets<br />
største<br />
musikalske<br />
begivenhet! –<br />
Aksel O. Hillestad proklamerer NRKveteranen.<br />
I juryen sitter<br />
primus motor for arrangementet Kjell<br />
Karlsen, Norges første discjockey (og beste<br />
plateprater) Vidar Lønn-Arnesen, kordirigenten<br />
Martin Alfsen, og Audun Tylden<br />
som skal signere platekontrakt med vinneren.<br />
Det er tid for finale. I går var de tyve, i<br />
dag er de ti. Finalister i SeniorStjerner som<br />
har sunget seg til Oslo, om bord i<br />
Hurtigruta. Fra nord til sør.<br />
Fiskeskipperen frå Ulsteinvik<br />
Atle Remøy er 53 år og skipper på<br />
Ringnotsnurperen M/S Sjøbris. Den 70<br />
meter lange farkosten befant seg på<br />
Haltenbanken da kona Oddveig meldte<br />
gubben på i SeniorStjerner, som skulle<br />
finne sted om bord i Hurtigruta i Ålesund.<br />
”Eg vil ikkje synga” sa hardhausen – eg vil<br />
heim, - eg he vore på feltet i long tid – eg<br />
vil heim å kvila, og sova, - men ingenting<br />
hjalp. M/S Sjøbris hadde så vidt lagt til kai<br />
i Florø før Oddveig dro Atle med seg, i hui<br />
og hast til Ålesund, hvor Hurtigruta lå klar<br />
for audition.<br />
Med seg til Oslo har han ”halve”<br />
Ulsteinvik. Svigermor og kjerringa, og<br />
Evensen på tur!<br />
Februar 2004<br />
SeniorStjerner<br />
– Finalen 2005<br />
Prismekronene henger tunge og andektige i Sonja Henies Ballroom<br />
på Oslo Plaza. Bordene er duket med hvit damask, og Landslaget<br />
i Musikk er på plass. Musikerne er håndplukket for anledningen.<br />
De har bl.a. over 300 Dacapo-forestillinger bak seg, og ifølge<br />
konferansier Knut Bjørnsen burde dagens Idol deltakere være<br />
tilstede for å høre hvordan musikk skal låte.<br />
Tekst og foto: Tore Henning Larsen og Steinar Eggen<br />
- Når du står på dekk og det blåser<br />
storm fra alle kanter gjelder det å kunne<br />
rope høyt – sier skipperen som forklaring<br />
på sin gode stemme – og når du bare har<br />
sett blått hav i ukevis, får sangteksten<br />
”Green, green gras of home” en spesiell<br />
betydning, når M/S Sjøbris stevner inn<br />
mot kai i Ulsteinvik, og de eviggrønne<br />
gresslettene på hjemstedet. Atle Remøy<br />
synger sangen med en innlevelse som<br />
gjør at tilskuerne får gåsehud på ryggen,<br />
og tårer i øynene! Oddveig smiler fra øre<br />
til øre, og tar bølgen sammen med fanklubben<br />
Sjøbris.<br />
Høyesterettsadvokaten fra Oslo<br />
Aksel O. Hillestad (57) het han, og<br />
ville heller spille gitar og bli popstjerne,<br />
enn å vaske opp ifølge<br />
storesøstrene Gro Hillestad Thune<br />
og Margrete Hoff som leder Aksels<br />
heiagjeng. – Han fikk lurt vår tante til<br />
å låne seg og bandet sitt kjelleren<br />
hvor de dundret løs<br />
med Beatles og Rolling<br />
Stones – forteller de<br />
og legger til at Aksel<br />
med gitar, er Aksel<br />
på sitt beste. Da er<br />
han barnas onkel<br />
Aksel med stjerne.<br />
Nå satser Gro og<br />
søsteren på at han<br />
skal bli<br />
SeniorStjerne, med<br />
platekontrakt og greier.<br />
Kontrakten synes<br />
Gro det er en men-<br />
24<br />
neskerett at hun forhandler frem på hans<br />
vegne, siden menneskerett er hennes fagområde<br />
innen jussen, og hennes daglige<br />
dont. Margrete er til daglig dommer i Oslo<br />
Tingrett og priser seg lykkelig for at hun<br />
ikke skal dømme i dag. Nivået er himmelhøyt,<br />
her er det bare vinnere.<br />
Aksel fremfører ”San Fransisco Bay<br />
Blues” med glimt i øyet, og lengsel i blikket.<br />
Han får stemningen i taket og gamle rockebein<br />
til å våkne. Eric Clapton kan bare gå å<br />
legge seg. Aksel the Lawyer, is in Town!<br />
Helsesøstera fra Lillestrøm<br />
Fire år gammel satt Ragnhild<br />
Andersen (56) på mamma<br />
Norma Rommen (83) sitt fang<br />
og fortalte moren hvordan<br />
det skulle synges- - Mamma,<br />
ikke sånn, men såååån –<br />
sang hun og siden har hun<br />
sunget. I 1965 lanserte hun<br />
Jenkaen på<br />
Universitetsplassen i<br />
Oslo. På Omnia<br />
Medisinske Senter<br />
på Strømmen synger<br />
hun skjorta av<br />
pasientene, og på<br />
Plaza tar hun<br />
pusten fra alle<br />
med sin versjon<br />
av ”Goody,<br />
goody”.<br />
Heiagjengen<br />
fra Omnia og<br />
hele slekta fra<br />
Ragnhild Andersen
Lillestrøm tar nesten av i ellevill begeistring<br />
når fyrverkeriet ”Rannie Rommen” går<br />
på scenen.<br />
”Ta vel i mot ei smellfeit<br />
dame fra Kristiansand”<br />
- Sa konferansier Knut Bjørnsen, og inn<br />
kom Elaine Lesley (50) i en cocktail av en<br />
kjole som satt som et skudd på dama, som<br />
allerede som niåring dro på turne med sin<br />
bestemor i England. På bøljane blå, som<br />
sangerinne om bord i cruiseskipet M/S<br />
Empress of the Seas<br />
drømte hun<br />
seg<br />
Elaine Lesley<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Vinneren Frank Bentsen intervjues<br />
av konferansier Knut Bjørnsen<br />
Aksel O. Hillestad med sine søstre Margrete Hoff og Gro Hillestad Thune. T.h. Vidar Lønn Arnesen.<br />
Både Gro Hillestad Thune og Vidar Lønn-Arnesen sitter i <strong>Seniorsaken</strong>s Råd<br />
bort i kaptein Yngvar Knutsen (og han<br />
i henne), og har siden sunget kun for<br />
han. På Plaza fremføret hun ”Makin’<br />
Woopey” til ellevill jubel, og<br />
trampeklapp, fra gutta!<br />
Kris Kristoffersons<br />
kamerat fra Setesdal<br />
Vidar Frøysnes (50) frå Bygland i<br />
Setesdalen har sunget sammen med<br />
Kris Kristofferson. Nå synger han sammen<br />
med kona, Mona Ida (51). Sammen<br />
tar de pusten av publikum med ”Help me<br />
make it through the Night” og Vidars fetter<br />
Thor Fuglevik, gammel plateprater i NRK<br />
får ståpels av stolthet.<br />
– E dei ikkje gode? spør Thor som for 30 år<br />
siden vikarierte for Vidar Lønn-Arnesen i 10<br />
i Skuddet da melodien<br />
og Kris<br />
Kristoffersen<br />
var på topp.<br />
25<br />
Lastebilsjåføren<br />
og Strilen fra Straume<br />
Frank Bentsen (51) går stille og rolig opp<br />
på scenen, tar mikrofonen og får det til å<br />
gå et sukk gjennom Sonja Henies Ballroom<br />
når han synger ”Some times when we<br />
touch”. Han sender et kjærlig blikk ned til<br />
kona som har tårer i øynene og klump i<br />
halsen.<br />
Salen er i ekstase. A star is born!<br />
Stemmen er klokkeren, og vinneren er<br />
kåret.<br />
Frank går til topps i året SeniorStjerner,<br />
vinner Drømmereise for to med SOLIA og<br />
platekontrakt med Tylden & Co.<br />
På annenplass følger Elaine Lesley, og på<br />
delt tredjeplass kommer Atle Remøy og<br />
Astrid Aabel Haugen.<br />
Sponsorene står i kø<br />
Senior-Idol vil helt sikkert bli en<br />
tradisjon etter storsukessen med den<br />
første grand-finalehelg på Oslo Plaza<br />
i midten av februar. Primus motor<br />
Kjell Karlsen er allerede i gang med<br />
å forberede neste Seniorstjernekonkurranse.<br />
- Responsen vi har fått er helt<br />
overveldende. Denne gangen kunne<br />
vi ikke realisert prosjektet uten<br />
Hurtigruta og de andre sponsorene,<br />
nå opplever vi at enda<br />
flere tunge bedrifter vil være<br />
med oss i fortsettelsen. Det<br />
er veldig hyggelig, sier Kjell<br />
Karlsen, som kan puste ut<br />
etter en hektisk finalehelg.<br />
Februar 2004
Februar 2005<br />
Sponser Senior<br />
Seniorer liker å reise. ColorLine<br />
har et tilbud som oppfattes som<br />
meget attraktivt av mange.<br />
Derfor har Color Line og<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge inngått en<br />
avtale som skal gjøre det rimeligere<br />
og enda mer interessant<br />
for seniorer å unne seg et hyggelig<br />
cruise til Tyskland eller<br />
Danmark.<br />
Bli med på en sjøreise til Kiel med Kronprins Harald! Nyt en herlig avbrekk fra hverdagen:<br />
Du kjenner feriefølelsen lenge før skipet legger fra kai.<br />
Gled deg til maten: Skipet er medlem av chaine des rotisseurs, et kvalitetsstempel for<br />
mat og service. Hygg deg med shopping: På flere seilinger denne våren vil du kunne<br />
møte representanter fra de forskjellige parfyme- og makeupleverandørene i butikken.<br />
Opplev Tyskland: Du er i Kiel i fire og en halv time, akkurat passe til å føle litt på<br />
stemningen og den tyske kulturen, spise en griseknoke og ta en øl, eller undersøke<br />
vareutvalget i butikkene. Nyt sjølivet:<br />
På enkelte seilinger er det underholdning om ettermiddagen med quiz, sang og<br />
musikk. I tillegg er det hver kveld fengende dansemusikk med eget husorkester – og i<br />
puben er det god stemning både sent og tidlig.<br />
Ja takk, jeg ønsker å tegne ett års gratis medlemsskap i Color Lines fordelsklubb, Color Club<br />
Navn: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Adresse: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Postnr.: . . . . . . . . . . . . . . . . . Poststed: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Telefon: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Medlemsnummer i <strong>Seniorsaken</strong> Norge: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Send inn kupongen innen utgangen av april 2005. Merk konvolutten: <strong>Seniorsaken</strong> Norge.<br />
26<br />
Gjennom avtalen ønsker partene å bidra til<br />
en aktiv tilværelse for norske seniorer. Det<br />
skal blant annet skje gjennom utvikling av<br />
felles prosjekter for <strong>Seniorsaken</strong> Norges<br />
medlemmer. Konkret dreier det seg om reiser<br />
med Color Lines stolte skip, Kronprins<br />
Harald, der det festlige kombineres med<br />
interessante foredrag og opplevelser.<br />
Temaene for seminarene er ennå ikke<br />
endelig valgt, men "den aktive senior",<br />
økonomi, helse og reiselyst, er foreslått.<br />
Etter planen vil det bli gjennomført to<br />
seminarer i vår og to til høsten.<br />
Seminarene vil på forhånd utførlig bli presentert<br />
i "Senior".<br />
Gratis medlemsskap i Color Club i 1 år<br />
Avtalen gir alle <strong>Seniorsaken</strong> Norges medlemmer<br />
anledning til å tegne ett års gratis<br />
medlemsskap i Color Lines fordelsklubb,<br />
Color Club. Forutsetningen er at du sender<br />
Color Line<br />
Postboks 200<br />
3202 SANDEFJORD<br />
SETT PÅ<br />
FRIMERKE<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
saken<br />
inn kupongen nedenfor innen utgangen av<br />
april 2005. Gratis-medlemsskapet er gyldig<br />
ett kalenderår. Som alle Color Clubs medlemmer<br />
vil du få tilbud om billigere reiser,<br />
rabatter i Taxfree, ulike fordeler og bonuspoeng<br />
som kan benyttes som delbetaling<br />
på nye reiser. Vanligvis koster medlemsskapet<br />
150 kroner i året.<br />
Et meget hyggelig skip<br />
Color Line opererer fem internasjonale fergelinjer<br />
mellom åtte havner i Norge,<br />
Tyskland, Danmark og Sverige. Selskapet<br />
er Norges største cruisefergerederi med en<br />
flåte på ni skip<br />
Særlig aktuelt for seniorer og avtalen<br />
med <strong>Seniorsaken</strong> Norge er M/S Kronprins<br />
Harald. Skipet ble første gang satt inn i<br />
rute mellom Oslo og Kiel i 1987. Det har en<br />
kapasitet på 1444 passasjerer og 750 biler.<br />
M/S Kronprins Harald har en tonnasje på<br />
31 914 bruttotonn. De fire motorene gir<br />
nesten 27 000 HK, noe som gir en maksimal<br />
fart på 23,5 knop. Overfarten til Kiel<br />
tar 20 timer.<br />
Lugarene om bord er av høy standard,<br />
og det er flere varianter å velge mellom.<br />
Spanderer du en 4-stjerneslugar, er TV,<br />
minibar og frokost med i prisen.<br />
Fly og Cruise: Color Line tilbyr i samarbeid<br />
med SAS Braathens rimelige tilslutningsbilletter<br />
fra de fleste byene i Norge til sine<br />
reiser.<br />
Parkering: Parkering om bord eller i parkeringshuset<br />
på kaia er mulig ved forhåndsbestilling.<br />
Prisen er 150 kroner.<br />
Tips om Tema og<br />
vinn gratistur til Kiel!<br />
I samarbeid med Color Line skal <strong>Seniorsaken</strong><br />
arrangere "Tematurer" til Kiel.<br />
Hvilke temaer bør vi ta opp?<br />
Hvilke foredragsholdere bør være med?<br />
Hvilke underholdningsinnslag bør vi ha?<br />
Det første (og beste) mottatte forslaget<br />
vil bli premiert med en gratistur for to,<br />
det nestbeste med en alkoholfri drink<br />
(eller to) og det dårligste med en gratis<br />
fottur i Kiel.<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Pensjonist – JEG??<br />
Hva i all verden skal jeg gjøre med all den<br />
tiden jeg får?? Helt fra jeg begynte å tenke<br />
på å gå av, har jeg lurt på nettopp dette?<br />
For når du har hengt i klokkestrengen i 50<br />
år så er det nesten uanstendig å ikke<br />
skulle fortsette med det.<br />
Men man venner seg jo til det meste,<br />
og den dagen jeg kom på at jeg nå kunne<br />
se litt nærmere på alle de tingene som jeg<br />
har tenkt på, og som alltid begynte med<br />
ordene: det skulle vært moro å ……, ja, da<br />
åpnet det seg litt av en verden, bokstavelig<br />
talt.<br />
Ikke at jeg er noen globetrotter, men<br />
hvor mange ganger har jeg ikke tenkt at<br />
det kunne vært moro å krysse USA på tvers<br />
– fra østkysten til vestkysten med massevis<br />
av "utstikkere" i alle retninger. Eller toge<br />
og busse gjennom Skottland og Irland med<br />
et par ukers opphold på Isle of Man før<br />
nesa ble satt hjemover. Men det er ikke<br />
gjort på en 3-ukers ferie, så dermed ble<br />
de ideene skrinlagt.<br />
Jeg har mange venner som allerede er<br />
pensjonister, eller er i ferd med å bli det.<br />
Så optimistisk som jeg er, snakket jeg om<br />
disse tankene mine. Skal vi øyhoppe på de<br />
greske øyene? Hva med et halvt år på<br />
veien i USA?? Sør-Afrika og Cape Town<br />
eller tulipanblomstring i Amsterdam??<br />
Enten skranter helsa, og tenk om man<br />
ikke finner en lege som er kompetent dit<br />
man kommer! Eller så har man dårlig råd<br />
fordi man nettopp har kjøpt ….!! Eller så har<br />
man hund. Eller katt. Eller noe annet som<br />
ingen kan/vil passe mens man er borte.<br />
Det er klart at mye kan man gjøre<br />
alene. Høsten 2004 var jeg på Sri Lanka og<br />
reiste med buss eller tog over hele øya. Og<br />
det var selvfølgelig helt OK. Jeg traff masse<br />
forskjellige mennesker, og mange trodde<br />
tydeligvis at jeg var en sånn overvintra hippie<br />
fra 60-tallet – noe jeg gladelig lot dem<br />
tro. Men det er da mye morsommere å<br />
reise sammen med noen, og enkelte steder<br />
mye fornuftigere også. Man er litt<br />
modigere når man er to eller flere, og man<br />
27<br />
Mary blir 65 i mai. Hun er fra Svolvær i Lofoten<br />
og kom til Oslo som datidens "pakistaner"<br />
(nordlending) Har tre sønner og et vidunderlig<br />
barnebarn, men nå vil hun ut på tur! Bli med<br />
Mary på tur da vel!<br />
kan hjelpe hverandre hvis noe skulle skje.<br />
Vi er vel dessuten blitt så runde i kantene<br />
at vi tåler å tilbringe tid sammen uten at<br />
det blir for store gnisninger.<br />
Jeg er ganske sikker på at det finnes<br />
mange slike som meg rundt i landet – folk<br />
som har lyst på nye opplevelser, men som<br />
synes det er kjedelig å gjøre alt alene. Vi<br />
trenger rett og slett reisekompiser! Man<br />
trenger ikke engang å være sammen hele<br />
tiden. En har kanskje noen venner som<br />
skal besøkes mens den eller de andre gjør<br />
noe annet. Og så møtes man etter noen<br />
dager igjen. Mulighetene er mange.<br />
Viktigst er det at vi får mot til å utforske<br />
mulighetene.<br />
Så ….. hvem kan tenke seg å overvintre<br />
i Florida denne vinteren? Eller kjøre fra<br />
coast to coast i stor amerikaner?? Eller<br />
utforske Napoleons øy?? Kanskje drikke<br />
vin og spise ost i Syd-Frankrike?<br />
Mary Haukland<br />
REISELYST?<br />
Har du lenge hatt lyst til å reise, men<br />
mangler noen å reise sammen med?<br />
Send noen ord om deg selv og dine<br />
reiseønsker til <strong>Seniorsaken</strong> Norge, så<br />
skal vi forsøke å formidle kontakt.<br />
Merk konvolutten "Ut på tur".<br />
Februar 2005
Kjerringa<br />
mot strømmen<br />
Sidsel Mørck<br />
Starten på det nye året ble fylt av tragiske og dramatiske<br />
hendelser. Over 260.000 mennesker er<br />
som kjent omkommet etter flodbølgen i Sørøst-<br />
Asia, og hele næringsgrunnlaget er borte for enda<br />
flere tusen.<br />
Snu deg mot øst!<br />
Nordmenn ble også rammet av<br />
katastrofen, men de aller fleste av<br />
oss var passive observatører<br />
gjennom mediene.<br />
I etterkant har mediene selv<br />
fått stor oppmerksomhet. Var de<br />
for påtrengende? Var de for nærgående?<br />
Eller var det nettopp denne<br />
nærheten publikum ville ha? Var<br />
det nettopp medienes skarpe fokus<br />
som skapte engasjement og giverglede<br />
hos oss alle? Svaret er ikke<br />
gitt, men dekning av katastrofen vil<br />
ganske sikkert bli analysert av<br />
medieforskere.<br />
Nå er det et faktum at ulykke<br />
skaper større og ”bedre” nyheter<br />
enn lykke, både i mediene og i vår<br />
alminnelige konversasjon. Lykken,<br />
gleden eller den jevne tilfredshet,<br />
er sjelden noe vi skriver eller<br />
snakker om i store bokstaver. Det<br />
er som kjent ingen nyhet at det<br />
hver dag fødes sunne og friske<br />
barn, eller at flyene lander der de<br />
skal. Nyhet er det først hvis barnet<br />
har abnorme skader eller dør, flyet<br />
nødlander eller styrter.<br />
På alle våre møteplasser blir<br />
det fortsatt snakket om flombølgen:<br />
I kantiner og korridorer, i<br />
barer og kafeer, ved middagsbord<br />
og kaffebord. Men tiden går, og<br />
snart er vi tilbake til langt mindre<br />
katastrofer – våre små private.<br />
Samtalene kan ofte dreie seg om<br />
ergrelser og skuffelser, sårhet og<br />
fornærmelser. Og ikke minst<br />
sykdom!<br />
Sykdom er et populært tema,<br />
både egne og andres. De fleste har<br />
en og annen gang sittet på kafe og<br />
lyttet (for det gjør vi jo) til sykdomsprat<br />
ved nabobordet. Kanskje det<br />
også er vi selv som har ”sittet ved<br />
nabobordet!”. Men hva er grunnen<br />
til at alle slags plager er så takknemlige<br />
samtaleemner?<br />
Selvfølgelig kan vi lære av hverandres<br />
erfaring, gi støtte og<br />
kanskje råd. Men det kan ikke være<br />
hele forklaringen. Kanskje det er<br />
slik her også - at ulykke er mer<br />
interessant enn lykke?<br />
Hvis din sol går ned, så snu<br />
deg mot øst, ikke mot vest, sier et<br />
gammelt ordtak.<br />
Ja, vi trenger kanskje å bli<br />
bevisst på hva vi snakker om og<br />
hva vi bruker tiden til, når vi ikke<br />
hjemsøkes av katastrofen – verken<br />
den store eller den lille. Med andre<br />
ord når vi lever trygt og godt i det<br />
daglige. Kanskje vi trenger en<br />
metode som hjelper oss å verne<br />
om det postive, verne om gleden?<br />
Individ og samfunn har naturlig<br />
nok til alle tider kjempet mot<br />
døden, men minst like viktig er det<br />
å kjempe for livet!<br />
Og så er det jo mye glede som<br />
blir oversett, rett og slett fordi den<br />
ikke koster noe.<br />
Sidsel Mørck<br />
E-borgerskap og<br />
- 800.000<br />
Digital ditten, og digital<br />
datten. Ikke nok med at vi er<br />
skrevet inn i manntall, nå<br />
skal hver enkelt av oss ha<br />
vår egen hjemmeside – "Min<br />
side" på www.norge.no/minside<br />
innen 1. juli 2005<br />
Tekst og foto: Tore Henning Larsen<br />
Når politikerne snakker om den døgnåpne<br />
stat, mener de ikke at det skal sitte noen i<br />
departementer og direktorater og svare på<br />
spørsmål hele natten. De mener selvbetjening.<br />
At du og jeg skal bruke vår<br />
personlige datamaskin til å hente<br />
informasjon fra offentlige databaser.<br />
Modernisering av stat og kommuner<br />
betyr at vi i stedet for å sitte i telefonen og<br />
vente på at noen skal svare, henter<br />
nødvendige skjemaer, fyller dem ut på data<br />
og returnerer dem samme veien.<br />
Moderniseringsministeren<br />
Ifølge Moderniseringsdepartementet skal<br />
enhver kunne nå frem til hele det offentlige<br />
apparatet via data. Her skal man få tilgang<br />
til sin egen fastlege for å få en resept,<br />
Direktør Turid Kjølseth, Vox flankert av Politisk<br />
sekretær Eldbjørg Torsøe, UFD og Statssekretær<br />
Eirik Lae Solberg, Moderniseringsdepartementet.<br />
Februar 2005 28 Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
digital hverdag<br />
nordmenn kan bli satt utenfor<br />
sende flyttemelding, fornye pass, eller<br />
søke om hjemmehjelp. For å nevne noe.<br />
Stat, fylkeskommune eller kommune skal<br />
bare være et tastetrykk eller to unna. I<br />
mange tilfeller vil svar komme automatisk,<br />
så sant vi har matet inn de riktige dataene.<br />
Dermed vil vi alle spare tid, både vi og<br />
staten. De som sitter igjen med svarteper,<br />
er de som ikke kan bruke datamaskin og<br />
blir desperate bare de ser et tastatur.<br />
Det eneste man trenger er en god PC<br />
og bredbånd. Problemet er bare at ca.<br />
800.000 nordmenn ikke aner hva bredbånd<br />
er, og tror at PC er navnet på en rockeartist.<br />
Hvordan skal disse bli e-borgere, og<br />
ta del i den digitale hverdagen?<br />
Datalappen<br />
Bernt Nilsen er administrerende direktør i<br />
Datakortet a.s. - og tilbyr "førerkort" på<br />
data. – Et godt hjelpemiddel å ha, for å<br />
finne frem i dataverdenen, sier styremedlem<br />
Nils Høeg i Seniornett Norge. Begge<br />
var hjertelig til stede da Vox (senter for<br />
læring i arbeidslivet) nylig hadde sin<br />
konferanse om Digital kompetanse og<br />
E-borgerskap.<br />
Høeg, som blir omtalt som Datakortets<br />
"far" påpeker at ca. 800.000 av 1.200.000<br />
nordmenn over 55 per dags dato ikke datakyndige,<br />
og at mange av disse står i fare<br />
for å falle utenom et digitalt samfunn. Han<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
er ikke i tvil om at vi er på vei mot et<br />
digitalt samfunn, men han svarer nei på<br />
spørsmålet om alle blir E-borgere.<br />
Høeg er styremedlem i Seniornett<br />
Norge, en frivillig organisasjon, stiftet i<br />
1997. Formålet med Seniornett er å fremme<br />
seniorers deltakelse i informasjons- og<br />
kommunikasjonssamfunnet, og foreningen<br />
har i fem år arrangert SeniorSurf-dagen"<br />
på i alt 630 møteplasser over hele landet.<br />
Cirka 30.000 eldre har deltatt og fått møte<br />
IKT, men som Høeg påpeker – dette er ikke<br />
nok, behovet for opplæring er enormt, og<br />
Seniornett Norge har nye og ambisiøse mål<br />
for sin virksomhet.<br />
Datakortet snakker han gjerne varmt<br />
om, og anbefaler Datakortet, eller det<br />
enklere eBorger, som presang til foreldre,<br />
besteforeldre, og andre seniorer som man<br />
ikke aner hva man skal gi i presang.<br />
Gi en "kompetansegave" sier han samstemt<br />
med Bernt Nilsen som man finner på<br />
www.datakortet.no telefon 78 97 35 00,<br />
eller kontakt Vox på tlf. 800 84 804 –<br />
www.vox.no De sender deg gratis et opplæringsprogram<br />
for data som er utviklet på<br />
oppdrag fra Utdannings- og forskningsdepartementet.<br />
Datakortet a.s kan vise til<br />
lærebøker for eBorger, et nivå som passer<br />
meget godt for seniorer som ikke har blitt<br />
PC-brukere ennå.<br />
Adm. Direktør Bernt Nilsen i Datakortet a.s., og Datakortets<br />
"far" Nils Høeg, nå styremedlem i Seniornett Norge.<br />
29<br />
FAKTA<br />
E-government: Opptil 50 % av BNP går til<br />
offentlig sektor. 95 % av ressursene<br />
brukes på 95 % av de letteste brukerne.<br />
Bare 5 % brukes på de 5 % som virkelig<br />
trenger tjenestene. Med E-government kan<br />
man snu pyramiden. 80 % av tjenestene<br />
kan gjøres selvbetjente, 15 % delvis selvbetjente.<br />
De resterende 5 % er intensive<br />
tjenester, som med en E-governmentmodell<br />
kan nyte godt av 80 % av<br />
ressursene.<br />
Altinn: Altinn er næringslivets E-kanal for<br />
selvangivelser, momsoppgaver og andre<br />
skjemaer staten krever utfylt. Pilotdriften<br />
startet i desember 2003. I januar 2004 ble<br />
de første skjemaene levert via Altinn. En ny<br />
versjon av løsningen var klar 15. desember<br />
2004. Denne versjonen åpner for alle typer<br />
nettlesere.<br />
Min Side: Moderniseringsdepartementet<br />
har satt i gang arbeidet med en web-portal<br />
for alle norske borgere, Min Side. Denne<br />
vil bli knyttet opp mot Altinns infrastruktur.<br />
norge.no: Internettportalen www.norge.no<br />
ble lansert 24. januar 2000, etter at<br />
Regjeringen og styret i Kommunenes<br />
Sentralforbund (KS) hadde besluttet at det<br />
skulle etableres en felles inngang til all<br />
offentlig informasjon på Internett.<br />
Tjenesten skal bidra til at forvaltningen<br />
framstår som helhetlig. Både borgerne og<br />
forvaltningen er målgrupper for tjenesten.<br />
Seniornett Norge: finner du på<br />
www.seniornett.no. Seniornett er i ferd<br />
med å bygge opp seniornettklubber over<br />
hele landet, det langsiktige mål er å ha<br />
minst en klubb i hver kommune. Hvis du er<br />
interessert i å vite mer, se på Seniornetts<br />
hjemmeside, eller ring 22 42 96 26.<br />
eBorger: eBorger er en test levert av<br />
Datakortet som brukes for å sikre seg at<br />
man har en grunnleggende kompetanse<br />
innen bruk av PC og Internett. Testen kan<br />
tas overalt hvor man har tilgang til<br />
Internett. Hvis man får over 75% riktig får<br />
man tilsendt en eBorger-nål og kan kalle<br />
seg medlem av informasjonssamfunnet.<br />
Datakortet: er et høyere nivå enn eBorger.<br />
Tas som en eksamen på godkjent testsenter.<br />
150.000 personer i Norge har tatt<br />
en eller flere moduler i Datakortet.<br />
Februar 2005
Gjennom en<br />
oldefars briller<br />
Jahn Otto Johansen<br />
Risikosamfunn og RISIKOVERDEN<br />
Den internasjonalt kjente tyske sosiologen Ulrich Beck<br />
lanserte for mange år siden et begrep som har fått uhyggelig<br />
aktualitet i vår tsunami-tid, om enn på en annen måte enn<br />
han forestilte seg. "Risikogesellschaft – Auf der Weg in eine<br />
Moderne" (Risikosamfunnet) kalte han sin første bok om<br />
temaet. Beck skrev om hvordan såkalte ikke-politiske<br />
faktorer mer og mer overtok politikernes rolle. Den primære<br />
beslutningsmakt lå ifølge Beck stadig mer i bedriftene og i<br />
forskningsmiljøene, mens parlamentene ble fiktive<br />
beslutningssentra. Et grådig næringsliv tok ikke hensyn til<br />
bivirkningene av ny teknologi. Det ble overlatt til politikerne<br />
å rydde opp. Dermed skulle beslutninger som ikke var tatt på<br />
demokratisk måte, men som fikk uanede konsekvenser for<br />
millioner av mennesker, gis demokratisk legitimitet. I realiteten<br />
abdiserte politikerne og vitenskap og teknologi overtok<br />
scenen.<br />
I det enkelte menneskes og i klodens sjanseseilas ligger<br />
det risikoer som både er naturgitte og menneskeskapte.<br />
Flodbølgen i det indiske hav var en naturkatastrofe. Et<br />
varslingssystem slik man har i Stillehavet og nå skal få også<br />
andre steder, kunne ha reddet menneskeliv, men ikke avverget<br />
tsunami-katastrofen. Ved å legge hoteller og bungalower<br />
høyere i terrenget kan man begrense skadene, men det<br />
kreves rimelig varslingstid for å få solhungrige turister opp<br />
fra badestranden.<br />
Flodbølgen på slutten av 2004 skapte en følelse av<br />
hjelpeløshet som forsterket fornemmelsen at vi ikke bare<br />
lever i et risikosamfunn, men på en risikoklode. De dramatiske<br />
fjernsynsbildene forsterket dette. Andre naturkatastrofer<br />
som ikke har hatt den samme TV-dekning og der ikke<br />
vestlige liv gikk med, gjorde ikke det samme inntrykk.<br />
Enorme naturkatastrofer<br />
Vi er blitt minnet om at det fra tid til annen inntreffer enorme<br />
naturkatastrofer. Neste gang kan det komme et stort jordskjelv<br />
som raserer store deler av California eller legger<br />
Teheran, som har like mange innbyggere som Los Angeles,<br />
øde. Forkskjellen er at i California bygger man slik at skadene<br />
av et jordskjelv begrenses, mens det meste av det<br />
fattige Teheran blir jevnet med jorden. En risiko er det i<br />
begge tilfelle. Et jordskjelv av styrke 7,5 ville kanskje kreve<br />
50 000 menneskeliv i Los Angeles, mens over en million ville<br />
dø i Teheran.<br />
Forskere og samfunnskritikerer peker også på en annen,<br />
om enn for de fleste høyst teoretiske risiko – nemlig at jorden<br />
kan bli truffet av en astroide som legger alt menneskelig<br />
liv øde. Det ville i så fall være en naturgitt risiko som vi ikke<br />
har mulighet til å gjøre noe særlig med, selv om<br />
amerikanerne med falkeøyne følger astroidenes bane i<br />
universet. Ingen kan til daglig gå rundt å tenke på en slik<br />
Apokalypse.<br />
Menneskeskapte katastrofer<br />
Men vi kan og bør ta inn over oss alle de risikoer som er<br />
menneskeskapt – klimaforandringer på grunn av global oppvarming,<br />
kugalskapen (BSE) som skyldes kjøttindustriens<br />
profitthungrige spill med skjebnen ved å produsere fòr av<br />
sauehjerner og ryggmarg fra døde dyr. Dette tillot de britiske<br />
myndigheter vel vitende om den risiko de løp.<br />
Amerikanske apokalypseskribenter som Richard A.<br />
Posner ( i den nye boken "Catastrophe. Risk and Response)<br />
peker på den risiko som eksperimenter med den såkalte<br />
"High-energy particle accelerator" kan medføre. Føy så til<br />
hva bio-terrorister kan tenkes å gjøre. HIV/AIDS-trusselen er<br />
om ikke menneskeskapt, i hvert fall forsterket av menneskers<br />
risikovillige liv. Katastrofekatalogen fra tsunami på våre<br />
populære feriesteder til ulykker vi kan bli utsatt for i vår grå<br />
hverdag, er lang som et ondt år.<br />
Men la meg avslutte med å minne om at Ulrich Becks<br />
konklusjoner ikke er ensidige negative. Risikosamfunnet gir<br />
også frihet og muligheter. Tar man en risiko, får man en<br />
sjanse. Gjør man ikke det, får man heller ingen sjanse. Det<br />
hele koker – i hvert fall hva angår menneskeskapte risikoer<br />
– ned til et spørsmål om ansvar, et ansvar den enkelte borgere,<br />
nasjonens politikere og verdenssamfunnet må ta.<br />
Februar 2005 30 Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
Eldre parkerer bilen for tidlig<br />
Markant økning av antall kvinnelige bilister<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
Tekst: Dag Bredal<br />
- Eldre bør gis støtte og oppmuntring til å fortsette bak rattet så<br />
lenge som mulig, så fremt helsekravene innfris. En undersøkelse<br />
fra Finland viser at spesielt eldre kvinner setter fra seg bilen for tidlig.<br />
Med tanke på de positive effektene bilkjøring kan innebære for<br />
en person er det åpenbart fordelaktig for samfunnet å støtte fortsatt<br />
bilkjøring selv når alderen er høy, sier senioringeniør Klaus<br />
Ottersen i Statens vegvesen til "Senior".<br />
- Det transportarbeidet eldre bidrar med er betydelig, blant<br />
annet henting og bringing av familie, venner og naboer, mener<br />
Klaus Ottersen som er ansvarlig for Statens vegvesens kommunikasjon<br />
med eldre bilførere på landsbasis. – Derfor er det viktig å<br />
legge forholdene til rette for mobilitet.<br />
De siste to årene har antallet eldre bilførere økt med ca. 42<br />
prosent. Særlig har det skjedd en markant økning av kvinnelige<br />
bilister over 65 år, som de siste seks år har økt med 37 prosent. En<br />
del av forklaringen kan være at mange kvinner tok førerkort i voksen<br />
alder. Spesielt på 1970- og 80-tallet skaffet mange kvinner seg<br />
førerkort. Over halvparten av alle over 65 år i Norge har førerkort.<br />
Ved inngangen til 2004 var tallet 393 413.<br />
Landsdekkende kurstilbud<br />
Statens vegvesen har utviklet et felles kurskonsept Bilfører 65+<br />
over hele landet. Det er et tilbud om oppdatering av trafikkunnskaper<br />
i hyggelige omgivelser. Kursmetodikken involverer deltakerne,<br />
og de er selv med på å bestemme innholdet i kurset. Kurset holdes<br />
av lokale trafikklærere med spesialopplæring for undervisning av<br />
godt voksne, mennesker. I februar hvert år sendes det personlig<br />
kursinvitasjon til alle 70-åringer med førerkort i Norge. Brevet<br />
informerer om at gyldig legeattest må medbringes førerkortet fra<br />
70 år. Kurset har ingen førerprøve og ingen mister førerkortet. Over<br />
4000 personer deltok på kurs i fjor.<br />
Gode råd til eldre bilførere<br />
Senioringeniør Klaus Christian Ottersen har følgende råd til eldre<br />
bilførere:<br />
• Har du anledning, bør du delta på et oppfriskningskurs for eldre bilførere<br />
"Bilfører 65+".<br />
• Hold deg fysisk aktiv. Gå gjerne en spasertur hver dag. Da fungerer<br />
du også bedre som bilfører.<br />
• Kvinner med førerkort bør sørge for å holde kjøringen ved like, ved<br />
for eksempel prøve å kjøre litt hver uke, ikke å overlate all kjøring til<br />
mannen. Hvis ektemannen mister førerkortet, kan kvinnen da lettere<br />
overta rattet.<br />
• Mange eldre får etter hvert stadig dårligere syn. Derfor bør du med<br />
jevne mellomrom få sjekket synet hos optiker og, eventuelt, justert<br />
brillene dine. En øyeoperasjon kan av og til være nødvendig.<br />
• Når du kjører på lengre strekninger, bør du sørge for å få i deg nok<br />
væske. Da opprettholder du konsentrasjonen lengre. Husk at kaffe er<br />
meget vanndrivende. Også søtsaker blir du trett av.<br />
• Når du kjører lengre avstander, sørg for å ta hyppige pauser. Den<br />
siste pausen kan du for eksempel ta når du begynner å nærme deg<br />
ankomststedet.<br />
• Når du nærmer deg et veikryss, bør du sette ned farten ved å flytte<br />
foten fra gass til brems (ta bremseberedskap). Da får du bedre tid til<br />
å se deg for og du unngår ulykker.<br />
• Vær særlig oppmerksom på fotgjengerovergangene.<br />
• Som fotgjenger må du bruke refleks både i dagslys og mørke. Ikke<br />
stol på at føreren har sett deg. Vent med å gå til bilen stopper for deg<br />
og du har øyekontakt med føreren!
Økonomihjørnet<br />
Dagfinn Hopsdal<br />
I rentemarkedet observeres det for tiden en økende "beredskap"<br />
i USA, hvor sentralbanken 2. februar vedtok sin sjette renteøkning<br />
siden i fjor sommer. I løpet av et godt halvår har styringsrenten<br />
dermed økt fra et historisk lavmål på 1,0 % til dagens<br />
mer "anstendige" 2,5 %, og den vil ikke stoppe her. Den offisielle<br />
begrunnelsen ligger i behovet for å motvirke inflasjonsfaren<br />
og stabilisere dollaren.<br />
Økende beredskap<br />
på rentesiden?<br />
Også her hjemme startet det nye<br />
året med økende fokus på rentekurvene,<br />
og i begynnelsen av januar var<br />
det nærmest kappløp mellom makroøkonomene<br />
om å være først ute med<br />
spådommer om stigende renter, ledsaget<br />
av anbefalinger om rentebinding<br />
av boliglån etc. Da styret i<br />
Norges Bank møttes 2. februar, valgte<br />
de å holde renten uendret på<br />
rekordlave 1,75 %, til tross for at<br />
kjerneinflasjonen i det siste har<br />
doblet seg fra en årlig stigningstakt<br />
på 0,5 % i oktober til 1,0 % i november/desember.<br />
Det er imidlertid<br />
langt igjen til det offisielle inflasjonsmålet<br />
på 2,5 prosent, og billig<br />
Kina-produksjon fortsetter å holde<br />
prisstigningen nede. Dette inntrykket<br />
gjør seg også gjeldende i obligasjonsmarkedet,<br />
hvor den lange fastrenten<br />
(10 års stat) faktisk har falt<br />
fra 4,05 til 3,80 % siden årsskiftet.<br />
Enda viktigere er hensynet til kronekursen,<br />
som de facto griper direkte<br />
inn i sentralbanksjef Gjedrems<br />
manøvreringsmuligheter i rentepolitikken.<br />
En særnorsk renteøkning<br />
nå vil uvilkårlig måtte føre til uønsket<br />
kronekurs-oppgang, så lenge<br />
oljeprisen holder seg høy og den<br />
europeiske sentralbanken ikke har<br />
funnet tiden inne for å øke sin styringsrente.<br />
Den har siden midten av<br />
2003 vært fastholdt på 2 %, og de<br />
store kontinental-europeiske økonomiene<br />
går fortsatt på lavgir. I<br />
Tyskland ble det registrert hele 5<br />
millioner arbeidsledige i desember,<br />
tilsvarende nærmere 11 prosent av<br />
arbeidsstyrken, og konkurransen fra<br />
de nye EU-medlemmene i øst blir<br />
stadig mer nærgående. Flere tyske<br />
prognosebyråer nedjusterte nylig<br />
den forventede bnp-veksten til fattige<br />
0,5 % i 2005, og i denne situasjonen<br />
vil en europeisk renteøkning<br />
nærmest være utenkelig.<br />
Til tross for en langt sterkere utvikling<br />
i norsk økonomi, vil norske låntakere<br />
dermed kunne nyte godt av<br />
det lave rentenivået i overskuelig<br />
fremtid. For de mer velbeslåtte seniorene<br />
vil lave renter fortsatt kunne<br />
fortone seg som et luksusproblem. I<br />
den grad man ikke er avhengig av<br />
høy løpende avkastning til livets<br />
opphold, vil også seniorer kunne tillate<br />
seg å tenke langsiktig, og på<br />
lang sikt vil aksjemarkedet fortsette<br />
å gi bedre avkastning enn rentemarkedet.<br />
Etter en ekstremt sterk utvikling<br />
på Oslo Børs de to siste årene,<br />
kan tiden være moden for å tenke<br />
mer internasjonalt når midlene skal<br />
plasseres.<br />
Dagfinn Hopsdal er<br />
Investeringsdirektør i<br />
Landkreditt Forvaltning as<br />
Frankrike<br />
venter på<br />
ELDRE-<br />
OPPRØRET<br />
Mishandling av eldre er et aktuelt debatttema<br />
i Frankrike. Nyhetsmeldinger tyder på<br />
en økende eldrefiendtlighet. Reportasjer<br />
forteller om tortur, vanstell og voldtekt av<br />
eldre. Noen samfunnsforskere hevder at de<br />
har materiale som tyder på at 15 prosent av<br />
alle over 75 år har vært offer for overgrep.<br />
Selv om tallene er høyst usikre, blir det<br />
politikk av slikt. Ministeren for eldresaker,<br />
Philippe Douste-Blazy, har lovet en plan for<br />
å komme de eldre til unnsetning.<br />
Nyhetsmagasinet L`Express stiller 11.<br />
oktober 2004 spørsmålet om hvorfor de<br />
eldre ikke gjør opprør. Hvorfor de finner seg<br />
i overgrep og politisk sommel? Hva som<br />
mangler, skriver L`Express, er en felles sak.<br />
Menneskene fordeler seg gjennom livet<br />
politisk til høyre eller venstre, og når de<br />
endelig har en felles sak – er det ofte for<br />
sent. Da er man for gammel og mangler<br />
kraften til å organisere. I Frankrike mangler<br />
en lobby som kan forsvare seniorenes felles<br />
sak, fortsetter nyhetsmagasinet, til tross for<br />
innsatsen til Renate Gossard, damen bak<br />
Panthères grises – de Grå pantere.<br />
Men en dag i en ikke fjern fremtid, spår<br />
L´Express, vil de eldre samle seg om sin<br />
egen organisasjon. Kanskje allerede i 2005,<br />
når de første babyboomere fyller 60 år. 68erne<br />
vil ikke finne seg i trakassering. Så når<br />
25,5 prosent av den franske befolkning er<br />
over 60 år, som statistikken sier vil inntreffe<br />
i 2015, vil den tiden være forbi da det kan<br />
lønne seg for politikere eller andre å opptre<br />
som gerontofob – gresk for eldrefiendtlig.<br />
DB<br />
Februar 2005 32 Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
GAMMEL AKTIVIST VIL STARTE SENIOROPPRØR<br />
Den franske forfatter og aktivist Régis Debray ble først<br />
kjent som Che Gueveras venn og medkjemper i<br />
Bolivias jungler. Siden har det kommet en rekke spennende<br />
bøker fra hans hånd. For <strong>Seniorsaken</strong> Norges<br />
medlemmer peker den siste seg ut: I en alder av 63 år<br />
vil erke-68-eren starte et senioropprør.<br />
Med 60 sider er dette mer en pamflett enn en bok. Tittelen "Le<br />
plan Vermeil" sier oss ikke så mye, den henspiller på en ny fransk<br />
plan for pensjonistreform som Debray misliker intenst. Men innholdet<br />
er sterkt: Debray beskylder den franske politiske og økonomiske<br />
elite for bevist å satse på ungdommen på bekostning av de<br />
eldre. Han ser heller ikke bort fra at de eldre i en ikke for fjern<br />
fremtid vil bli anbrakt i såkalte "bioland", hvor de medisinsk vil<br />
bli avlivet etter visse kriterier som alle har med økonomisk innsparing<br />
å gjøre.<br />
"Denne spådommen er ikke ment som en makaber spøk",<br />
skriver Debray. "Vi må se realitetene i øynene: Alderdom og død,<br />
rynker og svakhet er bannlyst i dagens samfunn. Ungdommen,<br />
støttet av kommersielle interesser, bestemmer alt. Vi befinner oss<br />
i et kommunikasjonssamfunn med en arbeids- og fritidskultur,<br />
hvor det ikke er plass til noen eldrekultur. Vi snakker om en sivilisasjon<br />
som har mistet sin hukommelse."<br />
Debray minner om at det ikke er lengre siden enn den andre<br />
verdenskrig, at det franske legekorps utryddet 40 000 mentalt<br />
handikappede som "unyttige for samfunnet". Seg selv ser han<br />
som et daglig offer for "ungdomsfascisme", når han på sine<br />
sykkelturer stadig trues av påkjørsel fra unge motorsyklister.<br />
"Den fagre nye verden, hvor det er forbudt å bli gammel, er<br />
allerede begynt", skriver han. Hør, hør!<br />
DB<br />
Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge<br />
33<br />
Februar 2005
Advokat<br />
Lillys hjørne<br />
Lilly Marie Kongevold<br />
Betaling PÅ SYKEHJEM<br />
Vederlag (egenandel) for å bo på institusjon skal beregnes<br />
individuelt. Utgangspunktet er alltid beboerens inntekt<br />
etter at skatt er betalt. Med inntekt menes all pensjon,<br />
renter på innskudd i banken, aksjeutbytte, overskudd ved<br />
utleie av fast eiendom og andre løpende inntekter.<br />
I gitte eksempel legger jeg til grunn at Mor har en pensjon<br />
på kr. 142.000,- etter at skatt er betalt og i tillegg har hun<br />
en renteinntekt på kr. 15.000,-.<br />
Sykehjemmet tar 75% av inntekt opp til folketrygdens<br />
grunnbeløp som i skrivende stund er kr. 58.778,-. For inntekt<br />
over grunnbeløpet tar sykehjemmet 85%. Formuen<br />
skal ikke røres.<br />
Mors egenandel blir da:<br />
75% av grunnpensjon<br />
minus fribeløp (58.778 – 6000) kr. 39.584,-<br />
85% av netto pensjon minus<br />
grunnpensjon (142.000 - 58.778) kr. 70.738,-<br />
85% av renteinntekt (15.000) minus 28% skatt kr. 9.180,-<br />
Årlig betaling til sykehjemmet kr.119.502,-<br />
Betaling pr. måned kr. .9.958,-<br />
Betaler mor rett egenandel på institusjon? -<br />
Og hvorfor får man noen ganger krav om innbetaling<br />
av egenandel lenge etter mors død?<br />
Typiske feilgrep: Den vanskelige skatten<br />
Hvis mor har kr. 15.000,- i renteinntekt, må hun betale skatt av<br />
pengene.<br />
Egenandelen skal alltid beregnes av inntekt etter at skatt er<br />
betalt, og skatt på kapitalinntekter er alltid 28%. Det beløpet<br />
som skal inn i egenandelen er da kr. 9.180 (15.000 minus<br />
28%)x85%. Her syndes det så ofte at helsetilsynet har funnet<br />
det nødvendig å presisere reglene i eget rundskriv.<br />
Øvre tak<br />
Vederlaget må ikke overstige de reelle oppholdsutgifter. Dette<br />
betyr at når velhavende onkel Skrue skal på institusjon, så er<br />
det en grense også for hva han må betale.<br />
Egenandel: Beregnet etter mors død<br />
Noen arvinger opplever at de lenge etter Mors død, mottar restkrav<br />
for opphold i institusjon. Dette kan føles krenkende – man<br />
har vært gjennom en sorgprosess og kanskje har man vært<br />
gjennom en mer eller mindre opprivende deling. Men restavregning<br />
er riktig. Det er først etter at det er foretatt likning (forhåndslikning)<br />
av avdøde at kommunen har det endelige beregningsgrunnlaget<br />
og kan foreta korrekt avregning. En god regel<br />
kan derfor være at man selv kontakter kommunen med forespørsel<br />
om eventuelle krav før boet avregnes.
Bokstavleken<br />
Andreas Lunnan<br />
Slik løser du oppgaven:<br />
1. Finn løsningen på stikkordene og skriv denne inn i øverste diagram.<br />
2. Overfør bokstavene til ruter med tilsvarende tall i nederste diagram.<br />
Hvert tall har kun én og samme bokstav - men de enkelte bokstaver har ofte flere tall…..<br />
3. I nederste diagram vil det vokse fram et slagord eller et sitat etter hvert som du finner<br />
svar på stikkordene og fyller ut "gaten" nedenfor.<br />
HUN SPRINTER IFRA ALLE SINE MEDSØSTRE<br />
66 41 6 26 60 35 16 17 57 48 70 20<br />
BAKTERIER SOM FRAMKALLER TARMINFEKSJON<br />
37 8 14 61 5 20 56 27 71 41<br />
ROGALANDSK VASSDRAG<br />
45 16 65 22 9 30 36 26 51 7 44 42 68<br />
MATAUK SOM BESKATTER TOLV DYREARTER I NORGE<br />
34 25 21 6 58 13 40 60 16 49 9 38 70 11<br />
REKVED<br />
43 18 4 55 23 5 31 37<br />
FYLL UT – OG FINN FREM TIL SLAGORDET:<br />
ORDRE TIL TOGPERSONALE<br />
9 16 17 57 2 37 70 63 67 32 53<br />
USJARMERENDE VESEN MED TRYNE OG HUGGTENNER<br />
69 21 30 38 52 1 55 13 3<br />
DRESSURPERSON<br />
40 17 69 10 25 24 50 66 29 57<br />
MATRETT SOM BYGGER PÅ MUSLING<br />
17 1 60 62 57 37 23 18 41 25 59 33 48<br />
SOMMERSPORT FOR SJØ- OG BALANSESTERKE<br />
35 57 19 25 60 7 29 47 64 54 42 15<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24<br />
25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47<br />
48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60<br />
61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71<br />
Send løsningen innen 20. mars 2005 og vinn praktisk beautybag!<br />
Navn:<br />
Adresse: Tlf.:<br />
Send løsningen til: <strong>Seniorsaken</strong> Norge, Postboks 1409 Vika, 0115 Oslo<br />
Merk konvolutten “Bokstavleken”<br />
BORTIMOT RETTSLØST OMRÅDE "OVER THERE"<br />
12 54 46 40 19 28 39 34 60 65 11<br />
Vinneren av bokstavleken i desember:<br />
Kjell Thore Larsen<br />
Linddalsv. 11,<br />
4950 Risør<br />
Vinneren ble trukket ut blant en<br />
kjempebunke med riktige løsninger.<br />
Etter at vi gjentatte ganger forsøkte<br />
å ringe vinneren for å spørre hva han<br />
hadde tenkt å gjøre med beautybaggen, fikk vi til slutt fikk<br />
svar på telefonen: "Den har han tenkt å gi til meg,"<br />
- sa kona Vigdis, som Kjell Thore snart har vært gift med i<br />
40 år. Beautybaggen er på vei til Risør.<br />
Vi gratulerer!<br />
Riktig løsning var: "Vi bør sørge for at det blir en<br />
mer rettferdig alderssammensetning på Stortinget.<br />
Flere seniorer."<br />
Februar 2005 36 Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
BREV TIL REDAKSJONEN Drift av dagsentra<br />
Jeg har inntrykk av at myndigheter og yngre<br />
mennesker oppfatter det sterkt økende<br />
antall eldre mennesker som en belastning<br />
for samfunnet, ved at det fører til store<br />
økonomiske utlegg og økende press på<br />
pleie- og sosialomsorgen. Vi har imidlertid<br />
en rekke oppegående organisasjoner og<br />
pensjonistforeninger som gir sine medlemmer<br />
anledning til å yte en innsats. For<br />
mange er det imidlertid en terskel å tre over<br />
å melde seg som frivillig.<br />
Derfor utfordrer jeg alle oss funksjonsfriske<br />
til å gjøre en samfunnsoppgave, det<br />
være seg i eldreomsorgen som omsorgen for<br />
barn og unge. Det er på tide å snu denne<br />
negative holdningen til eldrebølgen. Kan<br />
ikke våre myndigheter legge opp til eldrestyrte<br />
og driftede dagsentra i tilknytning til<br />
eksisterende syke- og omsorgsinstitusjoner?<br />
Å legge ned dagavdelinger er for dårlig!<br />
Kjell Thoresen<br />
Sykehjemsbetalingen<br />
Hvorfor interesserer ikke politikerne seg for<br />
sykehjemsbetalingen men bare for barnehagebetalingen?<br />
Å ha ett eller flere familiemedlemmer<br />
i barnehage er imidlertid ikke<br />
noe større inngrep i en familieøkonomi enn å<br />
ha et familiemedlem på sykehjem. Når du får<br />
plass på sykehjem i Norge er det fordi du er<br />
svært syk. Det som videre skjer er at kommunen<br />
konfiskerer mesteparten av<br />
Redaksjonen forbeholder seg retten til å<br />
forkorte og redigere alle innlegg.<br />
pensjonen - du har ikke penger igjen til julegaver<br />
til familien en gang. Slik jeg har oppfattet<br />
politikerne skulle det vært gratis å<br />
være syk i Norge. Vi har tross alt betalt vår<br />
trygd i alle år som en forsikring mot sykdom.<br />
Men er du uføre- eller alderstrygdet, er det<br />
dyrt å ende på sykehjem.<br />
Samtidig fortsetter alle utgiftene i<br />
hjemmet som før. Det blir ikke billigere å<br />
leve fordi ett familiemedlem er borte. Bolig,<br />
strøm, TV, aviser, fyringsolje, forsikringer og<br />
telefon og bilhold, koster det samme. Men<br />
nå skal det betales av én inntekt!<br />
Går <strong>Seniorsaken</strong> Norge inn for gratis<br />
sykehjem til alle? Dette må være en av de<br />
viktigste sakene i velferds-Norge i dag –<br />
både for nåværende og blivende seniorer!<br />
Kristin Borg, Oslo<br />
Nord og ned<br />
De som måtte ha undret seg over opprinnelsen<br />
til uttrykket "nord og ned", kan finne<br />
forklaringen ved å lese at seniorforsker Nord<br />
i Folkehelsa mener at nordmenn over 70 år<br />
ikke kan forvente å få vaksine mot en dødelig<br />
influensaepidemi. Denne varianten av<br />
"Nord og ned" blir da at de over 70 dømmes<br />
"Ned av Nord". Ikke vet jeg hvem som<br />
finansierer seniorforsker Nords forskning,<br />
men jeg har en mistanke om at også seniorer<br />
over 70 år bidrar til forkortelsen av eget<br />
liv.<br />
Svein Ribe-Anderssen, Oslo.<br />
Norsk høstfest i USA<br />
Ettersom jeg selv var en av deltakerne må<br />
jeg kunne tillate meg å karakterisere<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norges USA-tur i 2004 som<br />
svært vellykket. I ledige stunder har jeg i<br />
mine tanker sett tilbake på det vi opplevde<br />
der borte, og krotet ned noen vers.<br />
På tur til USA og Nord Dakota,<br />
Med sytti personer tok vi av.<br />
Fra Gardermoen til byen New York,<br />
Med åtte timers flytid var nok.<br />
Sightseeing til Frihetsstatuen, Ellis Island,<br />
Et høydepunkt for oss fra et annet land.<br />
Vi knapt kan glemme fra fortid til nåtid,<br />
Det savn våre forfedre måtte se var forbi.<br />
Den Norske Høstfesten som var målet,<br />
En bussreise så lang vi måtte tåle.<br />
Til konserten med Kenny Rogers<br />
Med dans i den tid som ble til overs.<br />
Kanskje vi kan møtes igjen på ny,<br />
Hele gjengen men da i en annen by.<br />
Med sightseeing og Danse Cruise,<br />
Til Hawaii – eller new Orleans.<br />
Sivert J. SchevigTrondheim<br />
Redaksjonen beklager<br />
I forrige nummer bragte vi et innlegg om<br />
AFP-pensjon, som riktignok var både velskrevet<br />
og til poenget, men som ikke var<br />
ment til offentliggjørelse. Adressaten var<br />
sekretariatet. Vi beklager feilen.<br />
Februar 2005 38 Medlemsblad for <strong>Seniorsaken</strong> Norge
B-blad<br />
Returadresse:<br />
<strong>Seniorsaken</strong> Norge, Postboks 1409 Vika, 0115 Oslo