Nasjonal marin verneplan – oppstartsmelding for Transekt Skagerrak
Nasjonal marin verneplan – oppstartsmelding for Transekt Skagerrak
Nasjonal marin verneplan – oppstartsmelding for Transekt Skagerrak
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Nasjonal</strong> <strong>marin</strong> <strong>verneplan</strong> <strong>–</strong> <strong>oppstartsmelding</strong> <strong>for</strong> <strong>Transekt</strong><br />
<strong>Skagerrak</strong><br />
<strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> (tidl. kalt <strong>Transekt</strong> fra Tromøya) er ett av 36 kandidatområder som skal<br />
utredes med utgangspunkt i tilrådninger fra Rådgivende utvalg <strong>for</strong> <strong>marin</strong> <strong>verneplan</strong> jf.<br />
føringer gitt av Miljøverndepartementet i samråd med Fiskeri- og kystdepartementet,<br />
Nærings- og handelsdepartementet og Olje- og energidepartementet. <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> er<br />
ett av 17 kandidatområder som er klarert <strong>for</strong> oppstart i første pulje gjennom<br />
<strong>for</strong>valtningsplanen <strong>for</strong> Norskehavet.<br />
Denne <strong>oppstartsmelding</strong>en markerer starten på en planprosess som vil ende opp i et konkret<br />
hørings<strong>for</strong>slag som vil bli sendt berørte parter på <strong>for</strong>mell høring. Fylkesmannen i Aust-Agder<br />
er ansvarlig <strong>for</strong> planprosessen innen rammer satt av Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning.<br />
Arbeidet skjer i tett samarbeid med Fiskeridirektoratet sentralt og regionalt. Rammene <strong>for</strong><br />
arbeidet er nærmere omtalt i generell del av <strong>oppstartsmelding</strong>a.<br />
Området inngår i kategori 6 <strong>–</strong> <strong>Transekt</strong>er kyst-hav og sokkelområder, og ligger i <strong>Skagerrak</strong><br />
subprovins.<br />
Areal, geografisk plassering og avgrensning<br />
Kandidatområdet <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> består av en sektor eller et transekt som går ut fra<br />
<strong>Skagerrak</strong>kysten mellom nordspissen av Tromøya i Arendal kommune og sørover til<br />
Ruakerkilen på Fevik i Grimstad kommune i Aust-Agder fylke. <strong>Transekt</strong>et strekker seg fra<br />
kystlinjen utaskjærs, stedvis inkludert tidevannssona, og ut <strong>for</strong>bi 12 nautiske mil grensen, til<br />
områder med dyp på ca 600 m i Norskerenna. Samlet areal er på 692 km 2 , hvorav 628 km 2<br />
er uten<strong>for</strong> grunnlinjen, 467 km 2 er uten<strong>for</strong> 4 nautiske mil, og 114 km 2 er uten<strong>for</strong> 12 nautiske<br />
mil (territorialgrensen).<br />
Foreslått avgrensning <strong>for</strong> <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> følger kysten utaskjærs langs Tromøya og<br />
Hisøya. Ved Galtesund, mellom Tromøya og Hisøya og mellom Hisøya, Gjærvollsøy og<br />
fastlandet fremgår <strong>for</strong>eslått beskyttelsesgrense av vedlagte kart. I Grimstad kommune følger<br />
grensen fastlandet.<br />
Avgrensningen inn mot kystlinjen varierer avhengig av om kystlinjen allerede er vernet eller<br />
ikke. Der hvor eksisterende verneområder går ned til eller ut i sjø, <strong>for</strong>eslås grensen mot land<br />
lagt slik at tidevannssona inkluderes. For alle andre områder <strong>for</strong>eslås det å legge grensen<br />
uten<strong>for</strong> privat grunn (marbakken, 2 meters dyp).<br />
Verneverdier og <strong>–</strong><strong>for</strong>mål<br />
Formålet med planen på landsbasis er å ta vare på <strong>marin</strong>e naturverdier og økosystemer.<br />
Områdene skal dekke variasjonsbredden i norsk <strong>marin</strong> natur.<br />
Verne<strong>for</strong>målet <strong>for</strong> <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> er å ta vare på det undersjøiske landskapet<br />
(sjøbunnen) med tilhørende plante- og dyreliv, som et representativt utvalg <strong>for</strong> <strong>Skagerrak</strong>, og<br />
med den store spennvidden i naturtyper og særegne kvaliteter som finnes.<br />
Geologiske, fysiske og biologiske <strong>for</strong>hold<br />
<strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> utgjør et representativt tverrsnitt av <strong>Skagerrak</strong>kysten fra tidevannssona<br />
og ut til dyprenna i <strong>Skagerrak</strong>, og inkluderer en stor spennvidde i natur<strong>for</strong>hold. Kystområdene<br />
varierer fra lune farvann inne mellom øyer og skjær og i beskyttede viker, til sterkt eksponert<br />
ytre kyst i den relativt smale skjærgården her. Nidelva munner ut med tre utløp til<br />
skjærgården sørvest i området. Raet går stort sett under vann, men stikker enkelte steder<br />
opp som lave rullesteinsøyer som Tromlingene og Jerkholmen. Uten<strong>for</strong> Tromøya er det<br />
langsgående geologiske strukturer med sedimentfylte renner skilt av hardbunnsrygger.<br />
Området omfatter tidevannssona, tangbeltet, bløtbunn og hardbunn.<br />
Fylkesmannen i Aust-Agder/Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning august 2009<br />
1
<strong>Transekt</strong>et går ut over Arendal-terrasse som er et platå dannet av løsmasseavsetninger som<br />
ikke ble skrapt bort under siste istid. Dette platået ligger på ca. 350-450 m dyp. Uten<strong>for</strong> dette<br />
er det en skråning ned til den flate bunnen i det dypeste partiet av <strong>Skagerrak</strong>.<br />
Kulturminner<br />
I hele området finnes spor etter en sterk sjøfartstradisjon. Det er registrert ca. 40 vrak rundt<br />
Tromøya og potensialet <strong>for</strong> at det finnes flere vurderes som meget høyt. Kulturminner vil<br />
være vernet iht. kulturminneloven uavhengig av planen <strong>for</strong> <strong>marin</strong>e verneområder. Det skal<br />
tas hensyn til kulturminner i planarbeidet.<br />
Brukerinteresser<br />
Fiskeri og akvakultur<br />
Hele det <strong>for</strong>eslåtte området er oppgitt å være fiskeområde. Flere ulike fiskerier finnes og<br />
disse overlapper delvis arealmessig i sonen. Eksempler på ulike fiskerier er hummer- og<br />
krabbefiske, fiske etter ål og leppefisk, garn- og linefiske etter diverse fisk, makrellfiske,<br />
laksefiske, tråling etter reke og kreps, samt tråling etter fisk som skolest, vassild eller flyndre.<br />
Det er en rekke kaste- og låssettingsplasser innen<strong>for</strong> den <strong>for</strong>eslåtte grensen.<br />
Fritidsfisket har økt i omfang og man regner nå med at dette fisket har en viktig<br />
rekreasjonsmessig verdi i området. Fritidsfisket er også en viktig bidragsyter <strong>for</strong> å bevare<br />
kystkulturen på Sørlandet.<br />
Det er pr i dag ingen kommersielle havbrukslokaliteter i området. Hav<strong>for</strong>skingsinstituttet sin<br />
<strong>marin</strong>biologiske stasjon på Flødevigen har tillatelse til havbruk til <strong>for</strong>sknings<strong>for</strong>mål.<br />
Farleier<br />
Stamleia går gjennom det <strong>for</strong>eslåtte området. Hovedleia går ut Galtesund, gjennom det<br />
området og sørvestover mot kontinentet. Biled går langs kysten i ytre skjærgård. Det finnes<br />
34 navigasjonsinstallasjoner innen<strong>for</strong> området som er <strong>for</strong>eslått beskyttet. Det er nødhavn i<br />
området, lokalisert i Revesandsfjorden. I tillegg finnes det flere ankringsplasser. Det er et<br />
losbordingssted uten<strong>for</strong> store Torungen. Kystverket har ansvar <strong>for</strong> å sørge <strong>for</strong> sikker og<br />
effektiv ferdsel langs kysten.<br />
Kabler og ledninger<br />
To telekommunikasjonskabler fra Hisøy til Danmark, eies av Telenor. Det går strømkabler fra<br />
land og ut til de største øyene i skjærgården som har bebyggelse eller fyrlykter. Det går<br />
ledning <strong>for</strong> vann<strong>for</strong>syning fra Revesand til Brattholmen og Merdø.<br />
Avløpsledning fra Arendals hovedrenseanlegg på Utnes går ut <strong>for</strong>bi Ærøya til 40 m dyp (ca.<br />
40 000 personer). Avløpsledning går fra Ruaker på Fevik (ca. 4 000 personer) til Arendals<br />
renseanlegg på Utnes. Diverse små private avløpsledninger finnes i området.<br />
Hav<strong>for</strong>skningsinstituttet Flødevigen har vanninntak nordøst <strong>for</strong> Ærøya på 19 m dyp.<br />
Forsvaret<br />
Forsvaret har et skyte- og øvingsfelt som overlapper det <strong>for</strong>eslåtte verneområdet uten<strong>for</strong><br />
Arendal (feltnavn ”END 153 <strong>Skagerrak</strong>”). Feltet disponeres av Sjø<strong>for</strong>svaret og Luft<strong>for</strong>svaret.<br />
En vurdering av eventuelle konflikter mellom Forsvarets virksomhet og verneinteresser må<br />
avklares nærmere i den videre planprosessen.<br />
Fylkesmannen i Aust-Agder/Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning august 2009<br />
2
Andre aktiviteter<br />
Tromøysund, området innen<strong>for</strong> Tromøya, er et viktig havneområde. Området langs kysten<br />
har stor verdi som rekreasjonsområde knyttet til båtbasert friluftsliv. Det er flere<br />
småbåthavner innen<strong>for</strong> området.<br />
Eksisterende vern/beskyttelse<br />
Innen<strong>for</strong> <strong>for</strong>eslåtte <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> er det per i dag flere områder som allerede er vernet<br />
etter naturvernloven. De to viktigste verneområdene er Raet og Hasseltangen<br />
landskapsvernområder. Førstnevnte strekker seg fra og med Tromlingene i øst til og med<br />
Jerkholmen i vest <strong>–</strong> en strekning på 15 km, hvorav 18,4 km 2 av det vernede området er<br />
sjøareal. Hasseltangen landskapsvernområde har felles punkter med Raet<br />
landskapsvernområde i øst, mens det i vest strekker seg ned til Kvennebekken. Om lag 0,5<br />
km 2 av dette landskapsvernområdet er sjøareal. For begge landskapsvernområder er<br />
<strong>for</strong>målet med verneområdene å bevare det egenartende natur- og kulturlandskapet med<br />
kvartærgeologiske <strong>for</strong>ekomster, jfr. § 2 i de respektive verne<strong>for</strong>skriftene. De kvartærgeologiske<br />
<strong>for</strong>ekomstene er vernet også på sjøbunnen. I verne<strong>for</strong>skriftene er områdene<br />
vernet mot inngrep som vesentlig kan virke inn på landskapets art eller karakter, jfr. § 3.<br />
Innen<strong>for</strong> det aktuelle transektet ligger også tre naturreservater som er vernet <strong>for</strong> å ta vare på<br />
sjøfugler; deler av Store Torungen, Indre Halvorsholmen og Spærholmene naturreservater.<br />
Disse reservatene innbefatter mellom- og omkringliggende sjøarealer i en avstand av ca 50<br />
m fra land. Formålet med fredningen er å bevare livsmiljøet <strong>for</strong> plante og dyrelivet i området,<br />
særlig ut fra hensynet til sjøfuglene og deres hekkeplasser. Vegetasjon, også under<br />
havoverflaten, er vernet mot skade og ødeleggelse som ikke følger av lovlig ferdsel. I<br />
perioden fra og med 15. april til og med 15. juli er det ferdsels<strong>for</strong>bud i reservatene<br />
Fra juli 2006 er det etablert bevaringsområde <strong>for</strong> hummer i et avgrenset sjøområde uten<strong>for</strong><br />
Hav<strong>for</strong>skningsinstituttet Flødevigen. Området er <strong>for</strong>skriftsfestet av Fiskeri- og<br />
kystdepartementet i medhold av saltvannsfiskeloven § 4. I medhold av samme lov er det<br />
opprettet et generelt tråle<strong>for</strong>bud i områder som er grunnere enn 60 m <strong>for</strong> beskyttelse av<br />
ungfisk.<br />
Andre pågående verneprosesser<br />
Det pågår ikke andre verneprosesser etter naturvernloven innen<strong>for</strong> eller inntil<br />
planavgrensningen.<br />
Plansituasjon<br />
Både Arendal og Grimstad kommuner har rullert sine kommuneplaner nylig, og i begge<br />
kommuneplanenes arealdel er også sjøarealene inkludert. Arendal kommuneplan ble vedtatt<br />
21.06.2007. Et par steder har kommunen åpnet <strong>for</strong> akvakulturaktivitet, men ingen av disse<br />
ligger innen<strong>for</strong> <strong>for</strong>eslåtte <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong>. Hele arealet er satt av som natur-, ferdsel-,<br />
fiske,- og friluftsområde (NFFF). Kommuneplanen <strong>for</strong> Grimstad ble vedtatt 24.09.2007. Hele<br />
området som berøres er merket av som NFFF område<br />
Grimstad og Arendal kommuner har innført egne vedtekter om <strong>for</strong>bud mot midlertidige eller<br />
transportable bygninger, konstruksjoner eller anlegg, <strong>for</strong> eksempel husbåter, i 100metersbeltet<br />
på vann gjennom plan- og bygningsloven § 85.<br />
Fylkesdelplan <strong>for</strong> kystsonen i Aust-Agder, utarbeidet av Aust-Agder fylkeskommune, har<br />
vært ute på høring. Denne skal legge grunnlag <strong>for</strong> areal<strong>for</strong>valtningen i kystkommunene i<br />
fylket.<br />
Innen<strong>for</strong> det aktuelle området ligger Skjærgårdsparken som omfattes av friluftslivsområder<br />
sikret ved statlig eller kommunalt erverv, eller ved servituttavtaler med grunneierne.<br />
Fylkesmannen i Aust-Agder/Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning august 2009<br />
3
Referanseområder<br />
Referanseområder skal tjene som grunnlag <strong>for</strong> å sammenligne status og utvikling i påvirkede<br />
områder med områder med ingen eller liten påvirkning. Rådgivende utvalg <strong>for</strong> <strong>marin</strong><br />
<strong>verneplan</strong> har <strong>for</strong>eslått <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> som et generelt referanseområde <strong>for</strong><br />
langtidsovervåkning og <strong>for</strong>skning som ett av seks områder i <strong>marin</strong> <strong>verneplan</strong>. Slik<br />
langtidsovervåkning og <strong>for</strong>skning kan være knyttet til klimaendringer, introduserte arter,<br />
<strong>for</strong>urensning, fysisk påvirkning eller høsting av levende ressurser.<br />
Deler av transektet vil i tillegg tjene som spesielle referanseområder hvor det legges<br />
restriksjoner på fiske med bunntrål etter reke, kreps og fisk. De <strong>for</strong>eslåtte områdene utgjør<br />
ca. 25 % av det totale området, og dekker både indre og ytre deler av transektet.<br />
Referanseområdene skal tjene som referanse og kontroll av tillatt aktivitet innen<strong>for</strong> og uten<strong>for</strong><br />
referanseområdene i verneområdet. Områdene er valgt ut med bakgrunn i at de skal være<br />
mest mulig urørte, at de er representative i <strong>for</strong>hold til <strong>for</strong>skning og overvåkning, samt at<br />
områdene innehar den variasjon i dyp- og bunn<strong>for</strong>hold som finnes innen<strong>for</strong> trålfisket område.<br />
Endelig avgrensing vil avklares i samråd med Fiskerlaget Sør etter at det er gjennomført<br />
biologisk kartlegging av bunnen i de <strong>for</strong>eslåtte referanseområdene.<br />
Rådgivende utvalg <strong>for</strong> <strong>marin</strong> <strong>verneplan</strong> har påpekt at områdene som er anbefalt valgt ut <strong>for</strong><br />
langtidsovervåking og <strong>for</strong>skning egner seg <strong>for</strong> å overvåke den regionale vannkvaliteten i<br />
kyststrømmen, inklusiv bidrag fra den norske havbruksnæringen. Deler av disse områdene<br />
med få eller ingen oppdrettsanlegg vil også kunne brukes som referanseområder i <strong>for</strong>hold til<br />
lokal påvirkning fra havbruk. På denne bakgrunn tar en sikte på å utrede konsekvensene av<br />
å holde deler av området <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> fritt <strong>for</strong> havbruk, <strong>for</strong>trinnsvis deler av området<br />
som ligger opp mot kyststrømmen.<br />
Aktuelle virkemidler<br />
Et utgangspunkt <strong>for</strong> vurdering av virkemidler er tilrådningene fra Rådgivende utvalg <strong>for</strong> <strong>marin</strong><br />
<strong>verneplan</strong> mht. verneverdier og <strong>–</strong><strong>for</strong>mål, og <strong>for</strong>slag til mulig anvendelse av lovverk fra DN og<br />
direktoratsgruppen. Det ble <strong>for</strong>eslått at naturvernloven og vernekategoriene naturreservat og<br />
landskapsvernområde vurderes <strong>for</strong> indre deler med utgangspunkt i eksisterende<br />
verneområder. Bruk av naturvernloven utover dette må ses i <strong>for</strong>hold til den omfattende<br />
trålaktiviteten. Naturvernloven er nå avløst av den nye naturmangfoldloven, som inneholder<br />
en egen bestemmelse (§ 39) om rene <strong>marin</strong>e verneområder.<br />
Det er ikke avklart hvilke lovverk det <strong>marin</strong>e verneområdet <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> vil bli<br />
opprettet i henhold til. Naturmangfoldloven er aktuell å vurdere <strong>for</strong> arealer innen<strong>for</strong> 12<br />
nautiske mil (territorialgrensen) inkl. de spesielle referanseområdene. De eksisterende<br />
verneområdene vil bli vurdert, og eventuelt verne<strong>for</strong>skriftene justert, med hensyn til å ivareta<br />
naturlandskapet på sjøbunnen tilstrekkelig sett i <strong>for</strong>hold verne<strong>for</strong>målet <strong>for</strong> <strong>marin</strong> <strong>verneplan</strong>.<br />
Arter og artsgrupper vil også kunne beskyttes gjennom redskapsreguleringer og andre<br />
fiskerireguleringer etter havressursloven. Dette vil gjelde både generelt og i de spesielle<br />
referanseområdene. Dette vil være et viktig virkemiddel uten<strong>for</strong> 12 nautiske mil der § 39 i<br />
naturmangfoldloven ikke gjelder. Beskyttelseshensynet kan bygges inn i <strong>for</strong>valtnings- og<br />
konsesjonspraksis etter havressursloven og akvakulturloven m.fl. Det er også aktuelt å<br />
vurdere bruk av havne- og farvannsloven, jf. den generelle <strong>oppstartsmelding</strong>en.<br />
Den såkalte ”<strong>Skagerrak</strong>avtalen” av 1966 mellom Norge, Danmark og Sverige gir fiskere fra<br />
de tre landene adgang til å fiske inntil fire nautiske mil fra grunnlinjene. Det er enda ikke<br />
klarlagt hvordan norske myndigheters utøvelse av beskyttelse av områder skal stille seg i<br />
<strong>for</strong>hold til dette avtaleverket eller annet gjeldende lovverk. Dette vil bli vurdert gjennom det<br />
videre planarbeidet.<br />
Fylkesmannen i Aust-Agder/Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning august 2009<br />
4
Mulige virkninger av verne-/beskyttelses<strong>for</strong>slaget<br />
Restriksjonsnivå i <strong>for</strong>hold til ulike aktiviteter skal utredes nærmere i den videre prosessen<br />
med utgangspunkt i tilrådningene fra Rådgivende utvalg <strong>for</strong> <strong>marin</strong> <strong>verneplan</strong>.<br />
Generelt <strong>for</strong> planen <strong>for</strong>eslås en liberal verne<strong>for</strong>m hvor en beskytter det undersjøiske<br />
landskapet med sitt mangfold av habitater, samtidig som en tillater næringsvirksomhet som<br />
ikke er i strid med verne<strong>for</strong>målet. Aktuelle rådighetsbegrensninger innen<strong>for</strong> <strong>Transekt</strong><br />
<strong>Skagerrak</strong> vil bl.a. kunne være knyttet til: utfylling/byggevirksomhet, mudring og dumping av<br />
masse, undervannspregning, kabellegging, utslipp av kjølevann og ballastvann, omrøring av<br />
vannmasser, utnyttelse av mineraliske ressurser og installasjoner <strong>for</strong> energiutnyttelse. Når<br />
det gjelder havbeite er tilnærmingen at området bør <strong>for</strong>bli mest mulig upåvirket av slik<br />
aktivitet, mens en kan høste bærekraftig fra naturlige bestander eller <strong>for</strong>ekomster. Det legges<br />
ikke opp til restriksjoner på drift og vedlikehold av eksisterende anlegg og innretninger.<br />
<strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> omfattes av ”Midlertidige retningslinjer <strong>for</strong> saker som kan berøre<br />
kandidatområder <strong>for</strong> plan <strong>for</strong> <strong>marin</strong>e beskyttede områder”, fastsatt av<br />
Miljøverndepartementet, Fiskeri- og kystdepartementet, Nærings- og handelsdepartementet<br />
og Olje- og energidepartementet den 6. april 2005. I henhold til disse retningslinjene bør en<br />
være varsom med å legge rørledninger og kabler. Dersom samfunnsmessige hensyn tilsier<br />
at rørledninger og kabler allikevel bør tillates lagt gjennom områdene, bør dette skje i<br />
utvalgte korridorer og med teknologi som sikrer at eventuell påvirkning på verneverdiene blir<br />
minst mulig.<br />
God merking av farleder og riktig vedlikehold av navigasjonsinstallasjonene vil bidra til å<br />
ivareta beskyttet område, og drift og vedlikehold av eksisterende navigasjonsinstallasjoner<br />
<strong>for</strong>eslås å ikke bli berørt av vernet.<br />
Fiske med passive redskaper (garn, line, teine, ruse, snøre) som ikke skader sjøbunnen<br />
<strong>for</strong>eslås tillatt brukt innen<strong>for</strong> hele området, inkludert de spesielle referanseområdene. Fiske<br />
med aktive redskaper (tråling), såfremt dette fisket ikke er i strid med verne<strong>for</strong>målet, <strong>for</strong>eslås<br />
tillatt i hele området (dog kun der annet regelverk tillater slikt fiske) med unntak av fiske med<br />
bunntrål etter reke/kreps og fisk innen<strong>for</strong> de spesielle referanseområdene.<br />
På bakgrunn av verneverdiene og konsekvensutredningen av beskyttelses<strong>for</strong>slaget (se<br />
neden<strong>for</strong>) vil behovet <strong>for</strong> restriksjoner <strong>for</strong> brukerinteressene begrunnes, samt eventuelle<br />
avbøtende tiltak vurderes.<br />
Forvaltning<br />
Forvaltningsplan<br />
Så snart som mulig etter vernevedtak vil det bli utarbeidet <strong>for</strong>valtningsplan <strong>for</strong> området. I<br />
<strong>for</strong>valtningsplanen vil en avklare og ta stilling til hvordan ulike verne- og brukerinteresser skal<br />
håndteres og det vil bli gitt konkrete retningslinjer <strong>for</strong> bruk av områdene innen<strong>for</strong> rammene<br />
som trekkes opp i vedtak om vern (<strong>for</strong>skrifter og kart). Retningslinjer <strong>for</strong> oppfølging ved<br />
eventuell påvirkning av verneverdiene eller ved brudd på bestemmelsene vil også inngå.<br />
Den liberale tilnærmingen til bruk av området som er skissert betinger at det gjennomføres<br />
overvåking og kontroll <strong>for</strong> å sikre at verneverdiene ikke gradvis påvirkes og <strong>for</strong>ringes over tid.<br />
Opplegg og rutiner <strong>for</strong> dette vil søkes tatt inn i <strong>for</strong>valtningsplanen. Bruk av referanseområder<br />
kan inngå i den overvåking og kontroll som vil være en nødvendig del av <strong>for</strong>valtningen av<br />
områdene. Dette bør nedfelles i <strong>for</strong>valtningsplanen med sikte på å oppnå en samordning<br />
som gir mest mulig synergieffekter både i <strong>for</strong>hold til økonomi og resultater.<br />
Det pågår prosesser med utvelgelse av <strong>marin</strong>e referanseområder også i andre<br />
sammenhenger enn <strong>marin</strong> <strong>verneplan</strong>, bl.a. i <strong>for</strong>bindelse med norsk oppfølging av EUs<br />
rammedirektiv <strong>for</strong> vann og nasjonal overvåking av <strong>marin</strong>t biologisk mangfold i kystsonen. I<br />
disse prosessene er det overlapping med områdene i <strong>marin</strong> <strong>verneplan</strong> og det er her behov<br />
Fylkesmannen i Aust-Agder/Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning august 2009<br />
5
<strong>for</strong> samordning. En naturlig arena <strong>for</strong> samordning vil i slike tilfeller være <strong>for</strong>valtningsplanene<br />
<strong>for</strong> de <strong>marin</strong>e verneområdene.<br />
Forvaltningsmyndighet<br />
Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning fastsetter hvem som skal ha <strong>for</strong>valtningsmyndighet etter<br />
naturmangfoldloven. Fiskeridirektoratet har ansvaret <strong>for</strong> <strong>for</strong>valtning etter havressursloven og<br />
akvakulturloven. For <strong>for</strong>valtning etter havne- og farvannsloven vil Kystverket være ansvarlig<br />
myndighet. (Det tas sikte på at ny lov kan tre i kraft 1. januar 2010).<br />
Det vil bli lagt opp til ulike prosesser <strong>for</strong> å involvere berørte myndigheter, organisasjoner og<br />
næringsutøvere i <strong>for</strong>valtningen av områdene.<br />
Konsekvensutredning<br />
I tilknytning til beskyttelses<strong>for</strong>slaget <strong>for</strong> <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong>, skal det i den videre prosess<br />
gjennomføres konsekvensutredning (KU). Det ønskes innspill fra berørte parter på <strong>for</strong>slag til<br />
utredningsprogram.<br />
Bestemmelser om KU følger plan- og bygningslovens (PBL) regler. Forskrift om<br />
konsekvensutredninger ble fastsatt 26. juni 2009 med hjemmel i PBL. I <strong>for</strong>skriftens kapittel II,<br />
§ 2 h) sies det at ”planer <strong>for</strong> nasjonalparker og andre verneområder større enn 500 km 2 , eller<br />
større enn 250 km 2 dersom tiltaket fører til en vesentlig endring i dagens bruk <strong>for</strong><br />
primærnæringene eller reiseliv i lokalsamfunnet” skal konsekvensutredes.<br />
Planleggingsområdet overstiger denne grensen på 500 km 2 . Miljøverndepartementet har i<br />
brev av 23.06.06 avgjort at arealer uten<strong>for</strong> grunnlinjen skal inkluderes i<br />
beregningsgrunnlaget. Dette medfører utarbeiding av KU <strong>for</strong> <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong>.<br />
Tiltakshaver skal da i henhold til Forskrift om konsekvensutredninger kapittel III utarbeide<br />
melding med <strong>for</strong>slag til utredningsprogram, jf. <strong>for</strong>slaget neden<strong>for</strong>. Fylkesmannen er<br />
tiltakshaver. Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning er ansvarlig myndighet.<br />
Formålet med KU er ifølge <strong>for</strong>skriften § 1 å sikre at hensynet til miljø og samfunn blir tatt i<br />
betraktning under <strong>for</strong>beredelsen av planer eller tiltak, og når det tas stilling til om, og på<br />
hvilke vilkår, planer eller tiltak kan gjennomføres. Innholdet i konsekvensutredningen skal<br />
utarbeides etter vedlegg III i konsekvensutrednings<strong>for</strong>skriften. Det skal gjøres rede <strong>for</strong><br />
tiltaket, vise aktuelle alternativer, tiltakets virkning og hva som kan gjøres <strong>for</strong> å avbøte<br />
eventuelle skader og ulemper.<br />
Forslag til konsekvensutredningsprogram<br />
Konsekvensutredningen skal omfatte følgende alternativer:<br />
- Null-alternativet der dagens situasjon opprettholdes<br />
- Ett eller flere beskyttelsesalternativer der restriksjonsnivået kan variere<br />
Følgende tema skal utredes <strong>for</strong> alle alternativene:<br />
Miljø<br />
Naturmiljø<br />
Det skal beskrives hvilke naturverdier som finnes i området, og hvilke verdier som er<br />
spesielle <strong>for</strong> dette området. Geologi, sjøbunnslandskap, bunnvegetasjon og -dyreliv skal<br />
vurderes. Det skal vurderes hvilke konsekvenser null-alternativet (ikke vern) og<br />
beskyttelsesalternativene vil få <strong>for</strong> disse verdiene.<br />
Fylkesmannen i Aust-Agder/Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning august 2009<br />
6
Kulturminner<br />
Kjente, undersjøiske kulturminner skal dokumenteres, og det skal vurderes hvilke<br />
konsekvenser null-alternativet (ikke vern) og beskyttelsesalternativene vil få <strong>for</strong><br />
kulturminnene. Det skal ikke gjøres nye, undersjøiske kartlegginger.<br />
Samfunnsinteresser<br />
Fiske<br />
Dagens bruk av området <strong>for</strong> ulike fiskerier og annen utnytting av <strong>marin</strong>e, biologiske<br />
ressurser, må utredes. Konsekvensene <strong>for</strong> utenlandske fiskere skal utredes, jf. også<br />
”<strong>Skagerrak</strong>avtalen” av 1966. Det må redegjøres <strong>for</strong> konsekvensene <strong>for</strong> fiskeriene ved ulike<br />
alternativer <strong>for</strong> beskyttelse, herunder vern. Virkningen <strong>for</strong> fisket ved null-alternativet skal<br />
utredes.<br />
Akvakultur<br />
Dagens bruk av området til havbruk og havbeite skal dokumenteres. Det må redegjøres <strong>for</strong><br />
konsekvensene <strong>for</strong> den lokale havbruksnæringa ved de ulike alternativene.<br />
Masseuttak og -deponering<br />
Dagens uttak og utfylling av skjellsand og andre masser må utredes. Det må redegjøres <strong>for</strong><br />
konsekvensene ved de ulike alternativene.<br />
Forsvaret<br />
Det må redegjøres <strong>for</strong> konsekvensene <strong>for</strong> Forsvarets drift og anlegg av de ulike<br />
alternativene.<br />
Friluftsliv<br />
Dagens friluftsliv må beskrives. Det må utredes hvilke konsekvenser <strong>for</strong>slaget vil ha <strong>for</strong><br />
friluftslivet og -aktiviteter i området.<br />
Reiseliv<br />
Dagens reiselivsvirksomhet må beskrives. Det må utredes hvilke konsekvenser <strong>for</strong>slaget vil<br />
ha <strong>for</strong> reiselivsanlegg og -aktiviteter i området.<br />
Farleier, havner, tekniske installasjoner og Kystverkets aktiviteter<br />
Det skal gis en oversikt over dagens farleder og havneanlegg i planleggingsområdet. Dette<br />
gjelder også oppankring av skip i opplag. Behovet <strong>for</strong> mudring og dumping skal utredes<br />
sammen med drift, vedlikehold og <strong>for</strong>nyelse av Kystverkets anlegg. Virkningen <strong>for</strong><br />
oljevernarbeid og <strong>for</strong>urensningshindrende tiltak skal vurderes. Dette skal gjøres <strong>for</strong> alle<br />
alternativene.<br />
Industri og energi<br />
Dagens bruk av området <strong>for</strong> industri, energiproduksjon og -distribusjon må utredes. Det kan<br />
finnes petroleumsreserver i ytre del av transektet. Det må redegjøres <strong>for</strong> konsekvensene <strong>for</strong><br />
disse interessene ved de ulike alternativene. Viktige temaer blir utslipp av faste stoffer og<br />
væsker fra industri, drift og utlegging av kabler og rørledninger.<br />
Fastsatt utredningsprogram vil danne grunnlag <strong>for</strong> utarbeidelse av KU, som sammen med et<br />
konkret <strong>for</strong>slag til beskyttelse av kandidatområdet <strong>Transekt</strong> <strong>Skagerrak</strong> vil bli sendt på høring<br />
til berørte parter.<br />
Fylkesmannen i Aust-Agder/Direktoratet <strong>for</strong> natur<strong>for</strong>valtning august 2009<br />
7