Wintershall:Søknad om utslippstillatelse
Wintershall:Søknad om utslippstillatelse
Wintershall:Søknad om utslippstillatelse
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SØKNAD OM TILLATELSE<br />
TIL VIRKSOMHET ETTER<br />
FORURENSNINGSLOVEN FOR<br />
BORING AV BRØNN 16/1-19S<br />
AMOL & 20S ASHA EAST,<br />
PL 457
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter Forurensningsloven<br />
for PL457 Amol/Asha East<br />
Document last updated 12-06-2013 14:11 CEST
<strong>Søknad</strong> <strong>om</strong> tillatelse til virks<strong>om</strong>het etter Forurensningsloven for PL457 Amol/Asha<br />
East<br />
1 Innledning og oppsummering 1<br />
1.1 Forkortelser 2<br />
2 Lokasjonsbeskrivelse 3<br />
2.1 Geografisk lokasjon av brønnen 3<br />
2.2 Miljømessig vudering av lokasjonene 5<br />
2.2.1 Havbunnsundersøkelse 5<br />
2.2.2 Fysiske forhold 5<br />
2.3 Naturressurser og sårbarhet 7<br />
2.3.1 Fisk 7<br />
2.3.2 Sjøfugl 9<br />
2.3.3 Pattedyr 10<br />
2.3.4 Koraller og annen sårbar bunnfauna 10<br />
3 Planlagte utslipp til sjø 11<br />
3.1 Sammendrag av <strong>om</strong>søkte utslipp 11<br />
3.2 Borekaks, bore-og brønnkjemikalier 12<br />
3.2.1 Sammendrag 12<br />
3.2.2 Borevæskeprogram 15<br />
3.2.3 Kjemikalier i sement 16<br />
3.2.4 Kjemikalier for brønnopprenskning og testing 17<br />
3.2.5 Beredskapskjemikalier 17<br />
3.3 Riggkjemikalier 18<br />
3.3.1 BOP - kontrollvæske 18<br />
3.3.2 Vaskekjemikalier 18<br />
3.3.3 Gjengefett 18<br />
3.3.4 Kjemikalier i lukket system 18<br />
3.4 Rensing av oljeholdig spillvann 19<br />
3.5 Sanitærvann og organisk kjøkkenavfall 19<br />
4 Utslipp til luft 20<br />
4.1 Utslipp ved kraftgenerering 20<br />
4.2 Utslipp ved brønntesting 20<br />
4.3 Totale utslipp til luft under boreoperasjonen 21<br />
5 Avfallhåndtering 22<br />
6 Utslippreduserende tiltak 23<br />
7 Miljøkonsekvenser s<strong>om</strong> følge av boring av brønnen 24<br />
7.1 Ankerlegging 24<br />
7.2 Utslipp av borekaks 24<br />
7.3 Utslipp av kjemikalier 24<br />
7.4 Testing 25<br />
8 Kontroll, måling og rapportering av utslipp 26<br />
9 Miljørisiko og oljevernberedskap 27<br />
9.1 Miljørisiko og- beredskapsanalyse 27<br />
9.2 Forutsetninger 27<br />
9.3 Utslippspotensial 28<br />
9.4 Miljørisiko 35<br />
9.5 Beredskap mot akutt forurensning 39<br />
10 <strong>Wintershall</strong>s vurdering av miljørisiko og behov for beredskap 42<br />
10.1 Miljørisiko 42<br />
10.2 Oljevernberedskap 42<br />
11 Referanser 44<br />
12 Vedlegg - kjemikalieoversikt og miljøklassifisering 45
Figuroversikt<br />
2.1 Lokalisering av letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4<br />
2.2 Strømforhold rundt letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6<br />
2.3 Gyteperioder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8<br />
3.1 Brønndesign Amol hovedløp og Amol sidesteg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13<br />
3.2 Brønndesign Asha East sidesteg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14<br />
9.1 Emulsjonsmengde på overflaten under ulike vindforhold . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29<br />
9.2 Overflateutslipp over vektet rate . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31<br />
9.3 Oljekonsentrasjon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 32<br />
9.4 Sjøbunnsutslipp . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33<br />
9.5 Strandning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34<br />
9.6 Fiskeresurser -sei og makrell . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35<br />
9.7 Fiskeresurser -nordsjøtorsk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36<br />
9.8 Miljørisiko sjøfugl-åpent hav . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37<br />
9.9 Miljørisiko sjøfugl -kystnært . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38<br />
9.10 Miljørisiko havert og steinkobbe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
9.11 Systembehov i havgående beredskap gjenn<strong>om</strong> året . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40
Tabelloversikt<br />
1.1 F o r k o r t e l s e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2<br />
3.1 T o t a l o v e r s i k t f o r b r u k o g u t s l i p p a v k j e m i k a l i e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11<br />
3.2 T o t a l o v e r s i k t m e n g d e b o r e k a k s . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
4.1 U t s l i p p a v k l i m a g a s s e r t i l l u f t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
4.2 U t s l i p p t i l l u f t v e d b r ø n n t e s t i n g ( t o t e s t ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21<br />
4.3 T o t a l o v e r s i k t u t s l i p p t i l l u f t . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21<br />
12.1 T o t a l o v e r s i k t k j e m i k a l i e f o r b r u k v e d b o r i n g a v l e t e b r ø n n 1 6 / 1 - 1 9 S A m o l & 2 0 S A s h a E . . . . . 45<br />
12.2 T o t a l b e r e g n e t f o r b r u k o g u t s l i p p a v v a n n b a s e r t e b o r e k j e m i k a l i e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45<br />
12.3 T o t a l b e r e g n e t f o r b r u k a v o l j e b a s e r t e b o r e k j e m i k a l i e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45<br />
12.4 T o t a l b e r e g n e t f o r b r u k o g u t s l i p p a v s e m e n t e r i n g s k j e m i k a l i e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46<br />
12.5 T o t a l b e r e g n e t f o r b r u k a v b r ø n n t e s t k j e m i k a l i e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46<br />
12.6 T o t a l b e r e g n e t f o r b r u k o g u t s l i p p a v r i g g k j e m i k a l i e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46<br />
12.7 T o t a l o v e r s i k t f o r b r u k a v r i g g k j e m i k a l i e r i l u k k e t s y s t e m m e d f o r b r u k o v e r 3 0 0 0 k g / å r . . . . . . . 46<br />
12.8 T o t a l o v e r s i k t a v b e r e d s k a p s k j e m i k a l i e r . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
1 Innledning og oppsummering<br />
Omfang<br />
I henhold til Lov <strong>om</strong> vern mot forurensninger og <strong>om</strong> avfall (Forurensningsloven), datert 13. mars 1981 § 11, og<br />
styringsforskriften, § 25, søker <strong>Wintershall</strong> Norge AS (<strong>Wintershall</strong>) herved <strong>om</strong> driftstillatelse til boring av<br />
letebrønnen 16/1-19S Amol & 20S Asha East.<br />
Formålet for boring av brønnen er å vurdere tre målsoner for hydrokarbon potensialet: Åsgård formasjonen i Amol<br />
prospektet samt Hugin formasjonen og Intra Heather formasjonen i Asha East prospektet.<br />
Brønnen er planlagt boret med flyteriggen Borgland Dolphin, s<strong>om</strong> drives av Dolphin AS. Start av boreoperasjonen er<br />
tidligst beregnet til midten av september 2013. Boreoperasjonen (inkludert testing) er anslått til 163 dager. Boring og<br />
testing vil innebære bruk og utslipp av kjemikalier til sjøen, utslipp til luft og generering av avfall.<br />
Brønnen er planlagt boret med vannbasert borevæske i topphullseksjonene og intermediærseksjonen. For<br />
reservoarseksjonene vil det bli benyttet oljebasert borevæske.<br />
Dette dokumentet er utarbeidet i samsvar med kravene i Forurensingsloven, Aktivitetsforskriften og tilhørende<br />
retningslinjer.<br />
Brønndesign og utslipp av borekaks<br />
For letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er det planlagt å bore topphullseksjon og pilothull samt 17 1/2"seksjonen<br />
i Amol lokasjonen, for deretter å bore sidesteg til Asha East lokasjonen s<strong>om</strong> første med penetrering av<br />
reservoaret. Når Asha East er plugget, bores videre på hovedløpet til Amol, med et eventuelt sidesteg i Amol ved funn<br />
i reservoaret. Total dybde i Asha East prospektet ligger rundt 3050 m MD RKB mens total dybde i Amol propsektet<br />
ligger rundt 2360 m MD RKB. Hovedløpet vil bli boret med vannbasert borevæske mens sidestegene vil bli boret<br />
med oljebasert borevæske. Et 9 7/8" pilothull skal bores for å se etter grunn gass. Borekaks fra 36" seksjonen, 9 7/8"<br />
pilothullseksjonen og 17 1/2" seksjonen vil bli sluppet ut på havbunnen, mens kaks fra 12 1/4" og 8 1/2"<br />
hullseksjoner boret med vannbasert borevæske vil bli sluppet ut fra riggen. Borekaks med vedheng av oljebasert<br />
borevæske vil bli transportert til land til godkjent mottagsanlegg. Totalt utslipp av borekaks er estimert til 585 tonn.<br />
Bruk og utslipp av kjemikalier<br />
Kjemikalier s<strong>om</strong> skal brukes og slippes ut under boringen av letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er<br />
klassifisert i samsvar med Klifs klassifikasjonssystem, s<strong>om</strong> beskrevet i Aktivitetsforskriften § 63. Kjemikalier i<br />
grønn/PLONOR, gule, og svarte kategorier vil bli brukt men kun kjemikalier i grønn og gul kategori vil bli sluppet<br />
ut. Det søkes totalt sett <strong>om</strong> utslipp av 1179 tonn kjemikalier. Kjemikalieutslipp fra gul kategori utgjør 58,1 tonn,<br />
s<strong>om</strong> tilsvarer 4,9 % av det planlagte kjemikalieutslippet. De totale mengdene av kjemikalier s<strong>om</strong> skal brukes og<br />
slippes ut, samt samsvarende klassifisering framgår i kapittel 3 - Planlagte utslipp til sjø og Kapittel 12. Vedlegg -<br />
kjemikalieoversikt og miljøklassifisering.<br />
Sårbar bunnfauna<br />
Havbunnsundersøkelsen foretatt ved borestedslokasjonen påviste ingen forek<strong>om</strong>st av sårbar bunnfauna.<br />
Miljørisiko og beredskapsanalyse<br />
Det er gjenn<strong>om</strong>ført en miljørisiko og beredskapsanalyse for brønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East i henhold til<br />
OLF/NOFOs veiledninger. Utslippsratene er moderate og utblåsningsfrekvensen er s<strong>om</strong> for en standard letebrønn.<br />
Innledning og oppsummering 1
Miljørisikoen er funnen at være moderat lav i åpent hav og for kystnære ressurser. Beredskapsbehovet i åpent hav er<br />
tre-fem NOFO havgåendesystemer, avhengig av årstid.<br />
Etter en helhetlig vurdering konkluderer <strong>Wintershall</strong> med at brønnoperasjonen har marginale effekter på<br />
bunnfaunaen og det marine vannmiljøet. Brønnen kan bores uten vesentlige negative konsekvenser for miljøet på<br />
borestedetog i det marine miljøet generelt.<br />
1.1 Forkortelser<br />
Table 1.1 Forkortelser<br />
BOP BlowOutPreventer<br />
DFU DefinerteFareogUlykkesituasjoner<br />
DST Drill StemTest;brønntesting<br />
GOR GasOil Ratio<br />
HOCNF TheHarmonisedOffshoreChemicalNotificationFormat<br />
IR Infrarød<br />
MD Measureddepth,oppmåltdybde<br />
MEG Monoethyleneglycol<br />
MIRA Metode for miljørettet risikoanalyse<br />
MRDB Marin ResursDataBase<br />
NINA Norskinstitutt for naturforskning<br />
NOFO NorskOljevernforeningForOperatørselskap<br />
OSCAR Programfor oljedriftsberegninger<br />
OSPAR Conventionfor the Protectionof the MarineEnvironment of the North-East<br />
Atlantic<br />
PLONOR PoseLittle or NoRiskto the Environment<br />
ROV Remotelyoperatedunderwatervehicles<br />
SEAPOP Databasefor sjøfuglbestander<br />
TD TotalDepth,total dybde<br />
THC TotalHydrocarbons<br />
Innledning og oppsummering 2
2 Lokasjonsbeskrivelse<br />
2.1 Geografisk lokasjon av brønnen<br />
Letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East (PL457) ligger i Midt-Nordsjøen, like ved feltene Grane, Balder og<br />
Gudrun. <strong>Wintershall</strong>s letebrønn 16/1-16 Asha Noor ligger 2,3 km unna. Nærmeste avstand til land er ca. 154 km<br />
(Utsira). <strong>Wintershall</strong> Norge AS er operatør for PL457 med 40 % eierandel. De øvrige eiere er E.ON Ruhrgas Norge<br />
AS (20 %), Bridge Energy Norge AS (20 %) og VNG Norge AS (20 %).<br />
Vanndypet på stedet er ca. 113 meter. Primærmålet for Asha East prospektet er Hugin og/eller Intra Heather<br />
formasjonen mens for Amol prospektet er det Åsgård formasjonen.<br />
Brønnen er planlagt boret med flyteriggen Borgland Dolphin, s<strong>om</strong> drives av Dolphin AS.<br />
Plasseringen til brønnen er vist i figur 2.1 og brønnen har følgende koordinater:<br />
European Datum 1950 International Ellipsoid<br />
58°54'24.44"N<br />
002°18'14.05"E<br />
Lokasjonsbeskrivelse 3
Distances - Boat to Rig<br />
Grane:1:08 hrs/16 nm<br />
Balder: 1:13 hrs/17 nm<br />
Ringhorne: 1:34 hrs/22 nm<br />
Sleipner A: 2:31 hrs/35nm<br />
Oseberg: 7:04 hrs/97 nm<br />
Tananger: 7:23 hrs/103nm<br />
SUMBURGH<br />
!(<br />
49 min/123 nm<br />
MILLER<br />
I5<br />
1:10 hrs/176 nm<br />
ABERDEEN<br />
I5 MILLER<br />
I5 EKOFISK<br />
I5 OSEBERG<br />
I5 VALHALL<br />
AMOL/ASHA EAST WELL<br />
GRANE<br />
RINGHORNE<br />
SLEIPNER<br />
BALDER<br />
11 min/<br />
29 nm<br />
BALDER<br />
!(<br />
38 min/97 nm<br />
SLEIPNER<br />
I5<br />
RINGHORNE<br />
GRANE<br />
58 min/147 nm<br />
OSEBERG A<br />
AMOL/ASHA EAST<br />
BLOCK 16/1<br />
PL 457<br />
1:05 hrs/163 nm<br />
I5<br />
52 min/131nm<br />
EKOFISK<br />
I5<br />
Fig. 2.1 Lokalisering av letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East<br />
43 min/108 nm<br />
VALHALL<br />
I$<br />
Haukeland<br />
University<br />
Hospital<br />
I$<br />
Stavanger<br />
University<br />
Hospital<br />
0<br />
Km<br />
25 50<br />
Lokasjonsbeskrivelse 4<br />
PL 457 Amol-Asha East distance and travel time.AI
2.2 Miljømessig vudering av lokasjonene<br />
2.2.1 Havbunnsundersøkelse<br />
En <strong>om</strong>fattende havbunnsundersøkelse av <strong>om</strong>rådet ble gjenn<strong>om</strong>ført i juni 2010 (ref. /1/). Denne <strong>om</strong>fattede et <strong>om</strong>råde<br />
på 5,5 x 5,5 km og var basert på borestedet for brønn 16/1-16. Denne brønn ble boret i 2012 og ligger 2,34 km ifra<br />
den planlagte letebrønnen 16/1-19S Amol & 20S Asha East. Supplerende material resulterede i en oppdatert rapport<br />
over <strong>om</strong>rådet i april 2013 (ref./2/). Havbunnsundersøkelsene påviste at vanndypet er 113,1 m MSL ved det planlagte<br />
borestedet. Over store deler av undersøkelse<strong>om</strong>rådet er sjøbunnen relativt slett, selv <strong>om</strong> den blir lokalt uregelmessig<br />
mot nordøst. Havbunnens gradering er dog mindre enn 0,5°. I største delen av <strong>om</strong>rådet <strong>om</strong>fatter sedimenteringen på<br />
havbunnen hovedsakelig fin siltsand med noen grus/skall-flekker. Sporadiske steinblokker er også observert. Ingen<br />
forek<strong>om</strong>st av koraller eller andre slike kjennetegn ble identifisert ved havbunnsundersøkelsen (sidescan-sonar<br />
undersøkelse). Det er konkludert fra sonar datat at havbunnen mer eller mindre er uten særpreg innenfør 1 km fra<br />
den planlagde borelokasjonen.<br />
Det blev identifisert at Statpipe-gassledningen passerer 845 m øst-nordøst fra det planlagde borestedet, og denne<br />
krysser gjenn<strong>om</strong> undersøkelses<strong>om</strong>rådet, fra sør-sørvest til nord-nordvest. To andre kabler ble observert men disse<br />
ligger over 2 km fra det planlagte borelokasjons<strong>om</strong>rådet og har ingen innnvirkning.<br />
Kulturminner s<strong>om</strong> kan k<strong>om</strong>me i konflikt med næringsaktiviteter er oversvømte steinalderlokaliteter og skipsfunn.<br />
Skipsfunn er båter, skipsskrog, tilbehør, last og annet s<strong>om</strong> har vært <strong>om</strong> bord, eller deler av slike s<strong>om</strong> er mer enn<br />
hundre år gamle. På norsk sektor er potensialet for funn fra steinalderen kun til stedet sør og vest for Norskerenna.<br />
Det ble dog ikke påvist vrak/kulturminner i undersøkelse<strong>om</strong>rådet.<br />
2.2.2 Fysiske forhold<br />
Letebrønnen 16/1-19S Amol & 20S Asha East er plassert i midtre del av Nordsjøen, ca. 154 km fra norskekysten<br />
(Utsira). Dybden ved plasseringen av brønnen er ca. 113 m.<br />
Vannmassene i Nordsjøen består av en blanding av atlantisk vann og kystvann. Vann fra Atlanterhavet strømmer i<br />
hovedsak inn i Nordsjøen fra Norskehavet, men en liten del strømmer også inn sørfra, fra Den engelske kanal. Det<br />
atlantiske vannet har høy saltholdighet og beveger seg i den vestre delen av Norskerenna. Kystvannet går nær land,<br />
det fører med seg brakkvann fra Østersjøen og ferskvann fra land, og har lav saltholdighet. Innstrømningen av<br />
atlanterhavsvann er topografisk styrt, mens kystvannet styres av vind og tidevann. Vannstrømmene i Nordsjøen går i<br />
hovedsak mot klokken, og det meste av vannet passerer inn<strong>om</strong> Skagerrak før det fortsetter nordover. Om vinteren<br />
danner det atlantiske vannet en markert temperaturfront mot det kaldere kystvannet. Om s<strong>om</strong>meren vil det varmere<br />
og ferskere kystvannet flyte lenger ut fra kysten og dekke det atlantiske vannet. I store <strong>om</strong>råder av Nordsjøen vil det<br />
<strong>om</strong> vinteren være en god vertikalblanding av vannsøylens øvre og nedre lag, mens det <strong>om</strong> s<strong>om</strong>meren dannes et sjikt<br />
ved 20-50 m s<strong>om</strong> følge av oppvarmet overflatevann. Langs norskekysten vil derimot vannmassene gjenn<strong>om</strong> hele året<br />
være sjiktet på grunn av lavere saltholdighet i overflatevannet enn i vannsøylens nedre lag (ref. /3/).<br />
Ved 58-62º N er det Eggastrømmen s<strong>om</strong> d<strong>om</strong>inerer. Eggastrømmen k<strong>om</strong>mer fra Norskehavet og går sørover langs<br />
vestskråningen av Norskerenna i sørøstlig retning. Om s<strong>om</strong>meren går denne strømmen under et ferskere<br />
overvannslag, mens den <strong>om</strong> vinteren kan k<strong>om</strong>me helt opp i overflaten. Den østlige delen av <strong>om</strong>rådet er i større grad<br />
influert av kyststrømmen mot nord, særlig <strong>om</strong> s<strong>om</strong>meren. Strømretningen er imidlertid i stor grad påvirket av<br />
vindforholdene. Bølgeforholdene varierer gjenn<strong>om</strong> året, de største bølgehøydene forek<strong>om</strong>mer oftest i høstsesongen,<br />
mens i vår- og s<strong>om</strong>mersesongen er bølgeklimaet roligere. Nordsjøen sørvest er et <strong>om</strong>råde uten særlig sterke strømmer<br />
og med liten tidevannsforskjell, se figur 2.2.<br />
Lokasjonsbeskrivelse 5
Den d<strong>om</strong>inerende vindretningen i <strong>om</strong>rådet er fra sør og sørvest <strong>om</strong> vinteren, med økende innslag av vestlige og<br />
nordlige vinder i s<strong>om</strong>mermånedene. Gjenn<strong>om</strong>snittlig vindhastighet for perioden juli-august er 5,5-6 m/s, mens i<br />
januar / februar er det 10 m/s. Årsgjenn<strong>om</strong>snittet er 8,0-8,1 m/s. (ref. /4/). Den årlige gjenn<strong>om</strong>snittlige<br />
vindhastigheten ved bore<strong>om</strong>rådet er oppmålt til 8,9 m/s (ref. /5/).<br />
Fig. 2.2 Strømforhold rundt letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East<br />
Lokasjonsbeskrivelse 6
2.3 Naturressurser og sårbarhet<br />
En detaljert beskrivelse av natur- og miljøressursene i <strong>om</strong>rådet er beskrevet i miljørisiko- og beredskapsanalysen (ref.<br />
/6/).<br />
2.3.1 Fisk<br />
I Nordsjøen og Norskehavet er det en rekke gyte<strong>om</strong>råder for k<strong>om</strong>mersielt viktige fiske- og krepsdyrarter.<br />
Datasett i MRDB 2010 (ref. /7/) er benyttet for å vurdere potensialet for overlapp med en eventuell oljeutblåsning<br />
fra letebrønnen 16/1-19S Amol & 20S Asha East. Gyte<strong>om</strong>råder for fisk varierer fra år til år, og <strong>om</strong>rådene angitt i<br />
MRDB vil være å anse s<strong>om</strong> <strong>om</strong>råder der gyting kan foregå.<br />
Av fiskeressurser er det mange arter s<strong>om</strong> gyter i deler av analyseperioden (oktober t<strong>om</strong>. juli): Norsk vårgytende sild<br />
(Clupea harengus), øyepål (Triopterus esmarkii), rødspette (Pleuronectus platessa), torsk (Gadus morhua), sei<br />
(Pollachius virens), hvitting (Merlangius merlangus), hyse (Melanogrammus aeglefinus), makrell (Sc<strong>om</strong>ber sc<strong>om</strong>brus),<br />
kolmule (Micr<strong>om</strong>estistus poutassou), uer (Sebastes marinus) brisling (), snabeluer (Sebastes mentella), brosme (Brosme<br />
brosme), vassild (Argentina silus), breiflabb (Lophius piscatorius), krabbe (Cancer pagurus), og sjøkreps (Nephrops<br />
norvegicus).<br />
Blant de av disse artene s<strong>om</strong> det også foreligger datasett for i MRDB, er det sild (NVG og nordsjø-), torsk (Nordøstatlantisk<br />
torsk og kysttorsk), nordsjøsei, hyse (Nordsjø- og Nordøst-Arktisk hyse), torsk (kysttorsk og delvis NØA<br />
torsk), nordsjømakrell og brisling (Sprattus sprattus); s<strong>om</strong> både har gytetopp eller -periode s<strong>om</strong> sammenfaller med<br />
boreperioden, og har gyte<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> overlapper i noen grad geografisk med analyse<strong>om</strong>rådet. Disse er vurdert i en<br />
Trinn 1 miljørisikovurdering for fisk. Gytetider for de forskjellige fiskeartene er vist i figur 2.3. Mørkere felter i<br />
figuren markerer gytetoppen for respektive fiskeart.<br />
Lokasjonsbeskrivelse 7
Art J F M A M J J A S O N D<br />
Tobis<br />
Høst-gyt. Sild<br />
NVG Sild<br />
Makrell<br />
Øyepål<br />
Rødspette<br />
Torsk<br />
L<strong>om</strong>re<br />
Sei<br />
Hvitting<br />
Hyse<br />
Kolmule<br />
Uer<br />
Snabeluer<br />
Blåkveite<br />
Brosme<br />
Vassild<br />
Breiflabb<br />
Reke<br />
Krabbe<br />
Sjøkreps<br />
Fig. 2.3 Gyteperioder. Gyteperioder for k<strong>om</strong>mersiellt viktige fisk- og krepsdyrresurser. Lys brun farge markerer gyting mens mørk brun<br />
farge markerer gytetopp.<br />
Lokasjonsbeskrivelse 8
2.3.2 Sjøfugl<br />
Sjøfugl s<strong>om</strong> er tilknyttet Nordsjøen og Norskehavet har ulik grad av tilknytning mot det åpne hav og kystnære<br />
<strong>om</strong>råder. Dette varierer mell<strong>om</strong> arter og sesonger, avhengig av adferd og aktivitet. Ulike økologiske grupper av<br />
sjøfugl har svært ulik sårbarhet overfor oljeforurensning. I forhold til miljørisiko er det relevant å beskrive de<br />
økologiske gruppene basert på artenes atferdsmønstre, s<strong>om</strong> gjør dem utsatt for olje i ulik grad. S<strong>om</strong> grunnlag for<br />
analysene er det innhentet oppdaterte data for utbredelse av sjøfugl i åpent hav fra NINA gjenn<strong>om</strong> SEAPOPprogrammet<br />
(oppdatert april/mai 2013) (ref./8/).<br />
Boringen planlegges gjenn<strong>om</strong>ført på en tid av året s<strong>om</strong> sammenfaller med slutten av høsttrekket,<br />
overvintringsperioden, vårtrekket og det meste av hekkesesongen for sjøfugl.<br />
Av de pelagiske dykkerne (alkefuglene) har spesielt alkekonge (Alle alle) en høyere tilstedeværelse i analyse<strong>om</strong>rådet<br />
vinterstid. De øvrige alkefuglartene alke (Alca torda), lunde (Fratercula arctica) og l<strong>om</strong>vi (Uria aalge) har til dels<br />
utbredelse i influens<strong>om</strong>rådet hele året.<br />
Kystbundne dykkere s<strong>om</strong> teist (Cepphus grylle), storskarv (Phalacrocorax carbo), toppskarv (Phalacrocorax aristotelis),<br />
ærfugl (S<strong>om</strong>ateria mollissima), dykkere og ender er til stede i kyst<strong>om</strong>rådene i den planlagte boreperioden s<strong>om</strong><br />
overvintrende og hekkende arter.<br />
Det er langt færre hekkende sjøfugl i Nordsjøen og Skagerrak enn i Norskehavet og Barentshavet. Kyst<strong>om</strong>rådene er<br />
spesielt viktige for mange trekkfugler og overvintrende arter (arktiske vadere, l<strong>om</strong>mer og andefugler). Langs kysten av<br />
Rogaland og Vest-Agder er det flere viktige fugle<strong>om</strong>råder. Nærmeste land er Utsira, s<strong>om</strong> er viktig for fugl. På<br />
Kjørholmane sjøfuglreservat hekker toppskarv, havhest, krykkje og alkefugl. Jæren våtmarkssystem med Jærstrendene<br />
er et Ramsar<strong>om</strong>råde med viktig raste<strong>om</strong>råde for trekkende vadefugl, og hekke<strong>om</strong>råde for vannfugler i sørvest-Norge.<br />
Lista våtmarkssystem er også et Ramsar<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fatter kyststrekninger. Oksøy-Ryvningen<br />
landskapsvern<strong>om</strong>råde i Søgne (Vest-Agder) er også vernet av hensyn til fugl. Lenger nord langs Vestlandet er<br />
Einevarden fuglefjell viktig for alkefugl i <strong>om</strong>rådet.<br />
Det ligger også viktige sjøfugl<strong>om</strong>råder med verne- og Ramsarstatus spesielt i den søndre delen av influens<strong>om</strong>rådets<br />
danske del, i Nissum Bredning. Ramsar<strong>om</strong>råder nr. 4, og 5 er viktige for mange arter av sjøfugl, Innenfor dette<br />
<strong>om</strong>rådet ligger også SPA fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder nr. 17,18, 22 og 23, men disse har ikke direkte marin tilknytning.<br />
Pelagiske og kystbundne overflatebeitende sjøfugl s<strong>om</strong> ulike måkearter, spesielt sildemåke (Larus fuscus), samt havhest<br />
(Fulmarus glacialis), havsule (Morus bassanus), og krykkje (Rissa tridactyla) er til stede hele året i åpne hav<strong>om</strong>råder og<br />
langs kysten, men har noe lavere sårbarhet overfor oljeforurensning enn dykkende sjøfugl.<br />
Endringene i bestandsfordelingen mell<strong>om</strong> overvintring, hekkesesong og høsttrekk er tatt hensyn til i analysene s<strong>om</strong> er<br />
gjenn<strong>om</strong>ført ved at datasettene har en månedlig oppløsning. Mer utførlige beskrivelse av de enkelte artenes utbredelse<br />
er gitt enten i miljørisiko- og beredskapsanalysen med vedlegg (for arter med stor bestandsandel innen<br />
influens<strong>om</strong>rådet) eller tilhørende nettsted (samtlige arter) (ref. /6/).<br />
Lokasjonsbeskrivelse 9
2.3.3 Pattedyr<br />
Mange arter av marine pattedyr lever i eller migrerer gjenn<strong>om</strong> Nordsjøen og Norskehavet, blant annet større og<br />
mindre hvalarter med vid utbredelse. Marine pattedyr har svært ulik sårbarhet og de enkelte artene kan også ha<br />
varierende sårbarhet gjenn<strong>om</strong> året.<br />
Seler s<strong>om</strong> ikke er avhengig av pelsen for å holde varmen, men s<strong>om</strong> har et solid spekklag slik s<strong>om</strong> kystselene, er<br />
mindre utsatt for oljeforurensning enn pelsseler, s<strong>om</strong> kan ha samme problematikk med henhold til fysiologisk<br />
sensitivitet overfor oljeforurensning s<strong>om</strong> fugl. Ungene av kystseler er imidlertid avhengige av pelsen for å holde<br />
varmen, og har høy sårbarhet. For kystselene er derved sårbarheten høyest i kasteperioden. For voksen sel sees<br />
skadelige effekter av meget fersk råolje på øyne og luftveier, pga. avdampning av lette k<strong>om</strong>ponenter. Dette vil<br />
imidlertid ikke være en problemstilling forbundet med olje fra et utslipp til havs, da olje s<strong>om</strong> når land vil være<br />
forvitret.<br />
Haverten (Halichoerus grypus) har sin hovedutbredelse i Norge fra Stadt og nordover, men ved bl.a. Kjørholmane er<br />
det enkelte kolonier i Rogaland, og disse antas å utgjøre en separat genetisk bestand i Norge. Boreperioden<br />
sammenfaller med de siste månedene av kasteperioden s<strong>om</strong> er september-november). Arten er også sårbar når den<br />
feller hår i februar-mars. Det forventes derfor noe konfliktpotensial med havert (Rogalandsbestanden) ved en<br />
eventuell utblåsning.<br />
Steinkobben (Phoca vitulina) er også utbredt i analyse<strong>om</strong>rådet, i skjærgården utenfor Stavanger. Arten kaster i<br />
s<strong>om</strong>mermånedene juni og juli, og har høy sårbarhet i denne delen av analyseperioden. Det forventes derfor noe<br />
konfliktpotensial overfor steinkobbe ved oljeforurensning i kyst<strong>om</strong>rådene i juni-juli.<br />
Oteren (Lutra lutra) er avhengig av pelsen til isolasjon, og har derfor høyeste sårbarhetsverdi hele året, og etter et<br />
eventuelt oljesøl vil berørte otere ha høy dødelighet. Oteren er utbredt i hele analyse<strong>om</strong>rådet. På grunn av artens<br />
territorialitet vil <strong>om</strong>rådet imidlertid kunne rekoloniseres av andre individer. Det foreligger ikke datasett for oter s<strong>om</strong><br />
er tilrettelagt for MIRA-beregninger. Bestandsestimatene for oter er også meget usikre.<br />
Områdene rundt lokasjonen brukes regelmessig av flere hvalarter, deriblant nise (Phocoena phocoena) (hele året).<br />
Andre hvalarter har stor sett næringsvandringer gjenn<strong>om</strong> influens<strong>om</strong>rådet.<br />
2.3.4 Koraller og annen sårbar bunnfauna<br />
Langs norskekysten finnes store korallrev av kaldtvannskorallen Lophelia pertusa. Korallrevene er bygget opp av<br />
kalkskjelett og utgjør et viktig habitat for en mengde ulike dyrearter. Det er ikke registrert naturlige korallrev på<br />
sokkel<strong>om</strong>rådet i Nordsjøen, men funn av korallrev på plattformbein viser at det er korall-larver i vannet i Nordsjøen<br />
(ref./3/). Havbunnsundersøkelsen foretatt i juni 2010 påviste ingen forek<strong>om</strong>ster av koraller eller annen sårbar<br />
bunnfauna på borestedet (ref /1,2/).<br />
Lokasjonsbeskrivelse 10
3 Planlagte utslipp til sjø<br />
3.1 Sammendrag av <strong>om</strong>søkte utslipp<br />
<strong>Wintershall</strong> søker for følgende utslipp til sjø s<strong>om</strong> en del av boringen av letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East:<br />
Utslippi førbindelsemed boring:<br />
Borevæske<br />
Sementkjemikalier<br />
BOP-hydraulikkvæske og gjengefet<br />
Borekaks<br />
Utslippknyttettil driftav boreriggen:<br />
Rengjøringskjemikalier<br />
Dreneringsvann<br />
Sanitærvann fra riggens boligkvarter<br />
Organisk kjøkkenavfal<br />
Spillvann fra sloptank vil bli renset i henhold til myndighetskrav og gå til utslipp. Ders<strong>om</strong> man ikke oppnår god<br />
nok rensegradpå riggen,vil spillvann bli tatt til godkjent mottaksanlegg på land for behandling.<br />
Brønnen er planlagt boret med kjemikalier i grønn/PLONO R (Pose Little or No Risk), gul og svart kategori. Hvis<br />
brønntest skalutføresvil det være i Asha East sidesteget og i Amol hovedløpet eller Amol sidesteget. Det vil ikke<br />
væreutslipp av kjemikalierved brønntesting. Et sammendrag av <strong>om</strong>søkte mengder forbruk og utslipp av stoff i<br />
grønn/PLONOR og gul kategori fremgår i tabell 3.1. Mengdene beregnes på grunnlag av HOCN F informasjon s<strong>om</strong><br />
er tilgjengeligi databasenNEMS Chemicals. Kjemikalier i gul kategori velges hvis ingen tekniske akseptable<br />
kjemikalierfinnes i PLONOR-kategorien.<br />
Følgende kjemikalier i gul kategori er planlagt for bruk:<br />
3 Kjemikalier i vannbasert borevæske<br />
6 Kjemikalier i oljebasert borevæske<br />
7 Kjemikalier for sementering<br />
5 Kjemikalier til rengjøring, gjengefet og BOP-kontrollvæske<br />
7 Kjemikalier for brønntesting<br />
Det er også identifisert tre kjemikalier i lukket system s<strong>om</strong> har et forbruk s<strong>om</strong> er over 3000 kg/år. Disse tre<br />
kjemikalieneer hydraulikkoljer og -væsker og er klassifisert s<strong>om</strong> svarte, men det vil dog ikke bli utslipp til sjø av disse.<br />
Table 3.1 Totaloversikt forbruk og utslipp av kjemikalier<br />
Forbruk(tonn) Utslipp (tonn)<br />
Bruks<strong>om</strong>råde Forbruk(tonn) Utslipp(tonn) grønn gul rød svart grønn gul rød svart<br />
Borevæskevannbasert 1018,7 943,8 965,2 53,5 897,0 46,8<br />
Borevæskeoljebasert 2481,2 1228,4 1252,8<br />
Sementeringskjemikalier 1396,3 211,1 1369,1 27,3 210,0 1,1<br />
Riggkjemikalier 28,8 24,1 13,9 14,3 13,9 10,2<br />
Kjemikalieri lukket system 46,0 2,4 40,1 3,5<br />
Testkjemikalier 2159,6 1944,3 215,2<br />
Totalt 7130,6 1179,0 5520,9 1565,5 40,1 3,5 1120,9 58,1 0,0 0,0<br />
Planlagte utslipp til sjø 11
Letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er planlagt boret med vannbasert og oljebasert borevæske. Borekaks fra<br />
seksjonerboret med vannbasert borevæske vil bli sluppet ut til sjø mens borekaks boret med oljebasert borevæske vil<br />
bli ilandført til godkjent mottaksanlegg for behandling. En oversikt over mengden borekaks per seksjon er vist i tabell<br />
3.2.<br />
Table 3.2 Totaloversikt mengde borekaks<br />
Brønnseksjon Borevæsketype Generert(tonn) Utslipp (tonn) Sendttil land (tonn)<br />
36'' Vannbasert 108 108<br />
9 7/8" pilot hole Vannbasert 48 48<br />
17 1/2" Vannbasert 151 151<br />
12 1/4" AshaEast Oljebasert 340 340<br />
8 1/2" AshaEast Oljebasert 60 60<br />
12 1/4" Amol Vannbasert 247 247<br />
8 1/2" Amol Vannbasert 30 30<br />
12 1/4" Amolsidosteg Oljebasert 273 273<br />
8 1/2" Amolsidosteg Oljebasert 29 29<br />
Totalt 1287 585 702<br />
3.2 Borekaks, bore-og brønnkjemikalier<br />
3.2.1 Sammendrag<br />
For letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er det planlagt å bore topphullseksjon og pilothull samt 17 1/2"seksjoneni<br />
Amollokasjonen, for deretter å bore sidesteg til Asha East lokasjonen s<strong>om</strong> første med penetrering av<br />
reservoaret.Når AshaEast er plugget, bores videre på hovedløpet til Amol, med et eventuelt sidesteg i Amol ved funn<br />
i reservoaret.Total dybde i Asha East prospektet ligger rundt 3050 m MD RKB mens total dybde i Amol propsektet<br />
liggerrundt 2360 m MD RKB.<br />
Asha East sidesteget planlegges at innledes fra bunnen av 13 3/8" fôringsrør, med en total dybde på ca. 3050 m MD<br />
RKB.<br />
Amol sidesteget planlegges også at initieres fra bunnen av 13 3/8" fôringsrør, med en total dybde på rundt 2360 m<br />
MD RKB.<br />
Et 9 7/8" pilothull skal bores for å lokalisere eventuel grunn gass. Denne bores etter at 36" seksjonen er boret og 30"<br />
lederører installert.Det er planlagt at bore følgende seksjoner; 36", (9 7/8" pilothull ), 17 1/2", 12 1/4" og 8 1/2".<br />
For respektivesidostegvilen 12 1/4" og en 8 1/2" seksjon bores (se figur 3.1 og 3.2).<br />
Brønntesting er planlagt for at utføres i Asha East sidesteg. Et andre brønntest planlegges at utføres enten i Amol<br />
hovedløpelleri Amolsidestegt. Disse brønntestene utføres hvis formasjonsevalueringen indikerer at k<strong>om</strong>mersielle<br />
hydrokarbonerrettferdiggjør testing. Ved gjenn<strong>om</strong>føring av brønntester planlegges det også å tas oljeprøver for<br />
forvitringsstudier.<br />
En detaljert beskrivelse av den planlagte operasjonen, inkludert barrierefilosofi, vil bli gitt i boreprogrammet (ref /9/).<br />
Tidsplanen for boreoperasjonen er tilnærmelsesvis 73 dager (P50) ved ingen funn av hydrokarboner i begge<br />
prospekter,og ca. 163 (P50) dager ved funn i begge prospekter.<br />
Planlagte utslipp til sjø 12
Fig. 3.1 Brønndesign Amol hovedløp og Amol sidesteg<br />
Planlagte utslipp til sjø 13
Fig. 3.2 Brønndesign Asha East sidesteg<br />
Planlagte utslipp til sjø 14
3.2.2 Borevæskeprogram<br />
Letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er planlagt boret med vannbasert borevæske i 36", 9 7/8" pilothull og<br />
17 1/2" seksjonene i Amol hovedløpet. Seksjonene 12 1/4" og 8 1/2" i Asha East sidesteget vil bores med oljebasert<br />
borevæske. Seksjonene 12 1/4" og 8 1/2" i Amol hovedløpet vil bli boret med vannbasert borevæske mens Amol<br />
sidesteget vil bli boret med oljebasert borevæske. Beregnet forbruk og utslipp av kjemikalier i vannbasert og oljebasert<br />
borevæske er oppgitt i tabell 12.2-12.3 i Kapittel 12. Vedlegg -kjemikalieoversikt og miljøklassifisering.<br />
Amol hovedløp:<br />
36" seksjon<br />
36" seksjonen skal bores til ca. 65 m under havbunnen ved hjelp av sjøvann/høy viskositets piller. Deretter vil hullet<br />
bli forskjøvet til vektet vannbasert borevæske inneholdende barytt og bentonitt ved total dybde (TD). En 30" lederør<br />
vil deretter bli sementert på plass. Vannbasert borevæske, borekaks og eventuell overskytende sement vil slippes ut på<br />
havbunnen.<br />
9 7/8" seksjon (pilothull)<br />
En 9 7/8" pilothulls seksjon vil bli boret til rundt 600 m MD RKB med sjøvann/høy viskositets piller. Dette gjøres<br />
for å kontrollere forek<strong>om</strong>st av grunn gass. Ved totaldybde (TD) vil løpet bli forskjøvet til vektet vannbasert<br />
borevæske inneholdende barytt og bentonitt. Vannbasert borevæske, borekaks (og eventuell overskytende/overskudd<br />
av sement) vil slippes ut på havbunnen.<br />
17 1/2" seksjon<br />
17 1/2" seksjonen vil bli boret til ca. 600 m MD RKB med sjøvann/høy viskositets piller. Deretter vil hullet bli<br />
fortrengt til vektet vannbasert borevæske inneholdende barytt og bentonitt ved TD. Et 20" x 13 3/8" fôringsrør vil<br />
bli sementert på plass. Vannbasert borevæske, borekaks og eventuell overskytende sement vil slippes ut på<br />
havbunnen.<br />
Asha East sidesteg:<br />
12 1/4" seksjon<br />
12 1/4" seksjonen vil bli boret til ca. 2390 m MD RKD med et oljebasert borevæskesystem kalt Carbo-Sea. Deretter<br />
vil 9 5/8" fôringsrøret bli sementert på plass. Oljebasert borevæske og borekaks vil returneres til riggen hvor uboret<br />
kaks med vedheng av borevæske vil bli ilandført til godkjent mottaksanlegg for behandling.<br />
8 1/2" seksjon<br />
8 1/2" seksjonen - reservoarseksjonen - vil penetrere reservoarsonene til brønnen ved TD på rundt 3050 m MD RKB<br />
og vil bli boret med det oljebaserte borevæskesystemet kalt Carbo-Sea. En 7" forlengelserør vil bli satt hvis brønntest<br />
(DST) av Hugin eller Intra Heather formasjonen blir utført. Oljebasert borevæske og borekaks vil returneres til<br />
riggen hvor uboret kaks med vedheng av borevæske vil bli ilandført til godkjent mottaksanlegg for behandling.<br />
Amol hovedløp:<br />
12 1/4" seksjon<br />
En 12 1/4" seksjon for et Amol hovedløp er planlagt at bores for å undersøke Amol prospektet. Det tidligere boret<br />
Asha East borehull vil bli plugget og forlatt før Amol brønnen bores. Brønnen vil bli boret i den nederste delen av 13<br />
3/8" fôringsrøret med denne seksjonen til ca. 1900 m MD RKD ved hjelp av et vannbasert borevæskesystem kalt<br />
Aqua-Drill. Deretter vil en 9 5/8" fôringsrør sementeres på plass. Vannbasert borevæske og borekaks blir returnert til<br />
riggen, hvor borekakset blir separert over shakere og deretter slippes overbord til sjø.<br />
8 1/2" seksjon<br />
Planlagte utslipp til sjø 15
8 1/2" seksjonen vil penetrere reservoarsonene til brønnen ved TD ca. 2225 m MD RKB, og vil bli boret med det<br />
vannbaserte borevæskesystemet Aqua-Drill. En 7" forlengelserør vil bli satt hvis brønntest (DST) av Åsgård<br />
formasjonen vil bli utført. Vannbasert borevæske og borekaks blir returnert til riggen, hvor borekakset blir separert<br />
over shakere og deretter slippes overbord til sjø.<br />
Amol sidesteg:<br />
12 1/4" seksjon<br />
Ved eventuelle funn i Amol hovedløpet vil en 12 1/4" seksjon for et Amol sidosteg bores for å undersøke størrelsen<br />
av Amol prospektet. Det tidligere boret Amol hovedløpets borehull vil bli plugget og forlatt før et Amol sidosteg<br />
bores. Brønnen vil bli sidostegboret i den nederste delen av 13 3/8" fôringsrøret med denne seksjonen til ca. 2015 m<br />
MD RKD ved hjelp av et oljebasert borevæskesystem kalt Carbo-Sea. Deretter vil en 9 5/8" fôringsrør sementeres på<br />
plass. Oljebasert borevæske og borekaks vil returneres til riggen hvor uboret kaks med vedheng av borevæske vil bli<br />
ilandført til godkjent mottaksanlegg for behandling.<br />
8 1/2" seksjon<br />
8 1/2" seksjonen vil penetrere reservoarsonene til brønnen ved TD ca. 2360 m MD RKB, og vil bli boret med det<br />
oljebaserte borevæskesystemet Carbo-Sea. En 7" forlengelserør vil bli satt hvis brønntest (DST) av Åsgård<br />
formasjonen vil bli gjenn<strong>om</strong>ført og <strong>om</strong> brønntesting ikke har blitt utført i Amol hovedløpet tidligere. Oljebasert<br />
borevæske og borekaks vil returneres til riggen hvor uboret kaks med vedheng av borevæske vil bli ilandført til<br />
godkjent mottaksanlegg for behandling.<br />
Brønnen vil bli permanent plugget og forlatt.<br />
3.2.3 Kjemikalier i sement<br />
Bruk og utslipp av sementkjemikalier er oppgitt i tabell 12.4 (Kapittel 12. Vedlegg - kjemikalieoversikt og<br />
miljøklassifisering). Alle kjemikalier er kategorisert s<strong>om</strong> PLONOR/grønn eller gul. Ubrukte kjemikalier skal ikke<br />
slippes til sjø, men vil bli returnert til land. Den viktigste bidragsyteren til sementutslipp til sjøen k<strong>om</strong>mer fra<br />
sementeringen av 30" lederør. Pilothullet vil bli sementert hvis det finnes indikasjoner på grunn gass. Sementvolumet<br />
s<strong>om</strong> brukes vil avhenge av den faktiske hullstørrelsen og sementeringsvolumet for hver operasjon. Estimert volum er<br />
beregnet ved hjelp av empiriske data og gjeldende prosedyrer. Sement s<strong>om</strong> slippes ut på havbunnen vil oppløses i<br />
sjøvann og bæres med av strømmen. Det vil etter hvert synke s<strong>om</strong> sedimentering til havbunnen.<br />
I bore- og brønnoperasjoner brukes sement s<strong>om</strong> grunnlag for lederør og brønnhodet på havbunnen, og for å støpe<br />
solide fôringsrør for å oppnå trykkisolasjon mell<strong>om</strong> de ulike formasjonene s<strong>om</strong> er boret opp. De viktigste<br />
k<strong>om</strong>ponentene i sementblandingen er sement og vann. I tillegg er det nødvendig å legge til ulike kjemikalier for å<br />
justere de fysiske og kjemiske egenskapene til begge, både sementblandingen og den ferdige herdede sementen. Disse<br />
kjemikaliene kalles tilsetningsstoffer og legges vanligvis til i vannet s<strong>om</strong> blandes med sementen. Når sementslam<br />
blandes på riggen blir flere væsker lagt til sementen i en jevn flyt. Den resulterende blandingen blir pumpet inn i<br />
brønnen, hvor den vil herdes.<br />
Følgende antagelse brukes til å beregne utslipp til sjø:<br />
• Ved sementering av topphullsseksjonene er det lagt til grunn et utslipp av ca. 50 % av overskuddsmengde<br />
sementblandning s<strong>om</strong> følge av retur til sjøbunn.<br />
• Utslippsvolumet inkluderer eventuelle utslipp fra blandevann for hver jobb. Dette volumet k<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong> en følge<br />
av spyling av linjer, forskyvningstank og miksetank. Utslippsmengden er basert på erfaring, og gjelder bare for de<br />
øverste hullene s<strong>om</strong> er boret med sjøvann eller vannbasert boreslam. Prosedyrer er etablert for å redusere utslipp av<br />
blandevann så langt s<strong>om</strong> mulig.<br />
• De beregnede utslippene inkluderer mulige utslipp av tørr sement. Dette utslippet oppstår på grunn av fjerning av<br />
sement fra tanken etter at arbeidet er utført for å hindre slik fra å herde. Så langt det er praktisk mulig, vil<br />
mesteparten av den tørre sementen bli samlet opp og sendt til land for resirkulering.<br />
Planlagte utslipp til sjø 16
• I forbindelse med sementering for plugging av de åpne hullseksjonene, er et utslipp av 30 liter sement/slurry<br />
beregnet i forbindelse med vasking av sementenheten.<br />
Tiltak vil bli satt i verk for å minimere utslippsmengder - se kapittel 6. Utslippsreduserende tiltak.<br />
3.2.4 Kjemikalier for brønnopprenskning og testing<br />
Det planlegges for brønntesting for både Asha East (Hugin eller Intra Heather formasjonen) og Amol (Åsgård<br />
formasjonen) prospektet. Brønntesting vil bli utført i fall formasjonene er hydrokarbonførende med tilstrekkelig<br />
reservoarkvalitet. Brønntestens design og kjemikalieforbruk for begge målene vil være lik. Et maksimum av to test<br />
planlegges. Den endelige beslutningen <strong>om</strong> å teste vil bli basert på kjerneprøver, wirelinelogger og væskeprøver fra<br />
reservoaret gjenvunnet under logging. Ved gjenn<strong>om</strong>føring av brønntest planlegges det også å tas oljeprøver for<br />
forvitringsstudier.<br />
Brønnen vil bli rengjort og sirkulert til en overbalansert ringr<strong>om</strong>væske (NaCl/NaBr saltløsning) med samme vekt<br />
s<strong>om</strong> benyttet i borevæsken i reservoarseksjonen. Denne vil også inneholde en biosid (Milbio NS) og oksygenfjerner<br />
(Noxygen). Kjemikaliene s<strong>om</strong> brukes til rengjøring av brønnen inkluderer rengjøringsmiddel (Bakerclean 5&6),<br />
viskositetsøker (Xanplex T), skumdemper (FP16 LG) og Clairsol NS baseolje. Etter installasjon av DST strengen vil<br />
ringr<strong>om</strong>væsken bli forskjøvet til baseolje (Clairsol NS) for å generere et underbalansert trykk over hele<br />
reservoarintervallet. Baseoljen skal brennes etter at brønnen er perforert og har blitt satt i gang. Ubrukt baseolje vil bli<br />
returnert til land. Det vil injiseres metanol i brønnstrømmen i begynnelsen av strømningsperioden for å fjerne og<br />
forhindre eventuelle hydrater s<strong>om</strong> kan dannes på grunn av kalde, statiske brønntemperaturer. Kjemikalier brukt for<br />
brønntesting vil ikke bli sluppet ut til sjø uten sendt til land.<br />
Beredskapskjemikalier før brønntesting inkluderer;<br />
MEG; En sjøvann/MEG blanding kan bli brukt for trykktesting før wireline logging operasjoner (dog ingen<br />
planlagt).<br />
Emulsotron CC3295-G (emulsjonsbryter), kan bli injisert i brønnstrømmen for å forbedre hydrokarbon/vann<br />
separasjon. Kjemikalien forbrennes med brønnstrømmen ved eventuelt bruk.<br />
AF-451 (skumdemper) kan bli injisert i brønnstrømmen for å hindre skumming og stabilisere brønnen.<br />
Kjemikalien forbrennes med brønnstrømmen ved eventuelt bruk.<br />
PI-7188 (voks oppløser) kan bli injisert i brønnstrømmen for å oppløse og fjerne voksoppbygginger, eller for å<br />
kontrollere voksavsetningene i brønnsystemet. Kjemikalien forbrennes med brønnstrømmen ved eventuelt bruk.<br />
Beredskapskjemikalier skal inte slippes ut i sjø, men vil bli returnert til land. Samlet bruk av kjemikalier under<br />
testingen finnes i Kapittel 12. Vedlegg - Kjemikalieoversikt og miljøklassifisering.<br />
3.2.5 Beredskapskjemikalier<br />
Av sikkerhetsmessige årsaker blir beredskapskjemikalier brukt i borevæske i tilfelle en uventet situasjon eller spesielle<br />
problemer oppstår (f. eks borestrengen setter seg fast, sirkulasjonstap under boring). Beredskapskjemikalier blir<br />
vurdert og godkjent i henhold til interne krav og HOCNF er tilgjengelig fra NEMS Chemicals.<br />
En oversikt over beredskapskjemikalier samt kriterier for bruk og dosering i borevæsken er vist i vedlegg Kapittel 12.<br />
Vedlegg- Kjemikalieoversikt og miljøklassifisering, se krav i henhold til Aktivitetsforskriften § 67.<br />
Planlagte utslipp til sjø 17
3.3 Riggkjemikalier<br />
Oversikt over estimert forbruk og utslipp, herunder miljøklassifisering av riggkjemikalier kan bli funnet i Kapittel 12.<br />
Vedlegg 12 - Kjemikalieoversikt og miljøklassifisering.<br />
3.3.1 BOP - kontrollvæske<br />
BOP hydraulikkvæsker blir brukt for trykksetting av ventiler og systemer for BOP (utblåsningsventil). Kun planlagte<br />
utslipp til sjø i førbindelse med testing av systemene vil forek<strong>om</strong>me. Under normal drift vil BOP væsken ikke slippes<br />
ut med mindre BOP-funksjonene er aktivert. For boring av brønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er BOP-væskene<br />
Pelagic 50, Pelagic GZ Glycol og Pelagic Stack Glycol V2 planlagt at bli brukt. Pelagic 50 er et gult kjemikalie mens<br />
Pelagic GZ glycol og Pelagic Stack Glycol V2 er klassifisert s<strong>om</strong> PLONOR/grønne.<br />
3.3.2 Vaskekjemikalier<br />
Vaske- og rengjøringskjemikalier brukes til rengjøring av gulvflater, dekk, olje/fettholdig utstyr etc.<br />
Rengjøringskjemikaliene er overflateaktive stoffer s<strong>om</strong> har til hensikt å øke løsligheten av olje i vann. Det vil bli brukt<br />
Marclean RC (kategori gul) til lettere rengjøring og CC-Turboclean (kategori gul) til tyngre rengjøring på Borgland<br />
Dolphin. Generelt vil ca. 50 % gå til slop og resten s<strong>om</strong> utslipp til sjø. Ved vasking av dekk under boring med<br />
oljebasert borevæske vil vaskevann i skitne <strong>om</strong>råder gå i lukket avløp og renses/sendes til land. Ut over dette vil brukt<br />
vaskemiddel slippes til sjø.<br />
3.3.3 Gjengefett<br />
Gjengefett benyttes ved sammenkoblinger av borestrengen og fôringsrør før å beskytte gjengene, og for å forhindre at<br />
farlige situasjoner oppstår. Valg og bruk av gjengefett tas på grunnlag av vurderinger av teknisk ytelse, driftstekniske<br />
erfaringer, helsemessige aspekter og miljøvurderinger. Generelt er gjengefett oljeløselige og tungt nedbrytbare, og skal<br />
derfor utfases på sikt. Ved boring med vannbasert borevæske vil en del av gjengefettet bli sluppet ut til sjø sammen<br />
med kaks. Utslipp til sjø av gjengefett er estimert til 15 % av forbruket. Ved boring av oljebasert borevæske vil<br />
overskytende gjengefett følge kaks til rigg og bli sent til land. Det vil dermed ikke være utslipp av gjengefett ved<br />
boring med oljebasert borevæske.<br />
Borestreng<br />
For borestreng planlegges det å bruke det gule gjengefettet Jet-Lube NCS-30 ECF.<br />
Fôringsrør<br />
For smøring av gjenger for fôringsrør planlegges det å bruke det gule gjengefettet Jet Lube Sealguard ECF.<br />
Marine stigerør<br />
Borgland Dolphin benyttet tidligere den røde kjemikalie Jet Lube Alco EP 73 Plus til smøring av bolter og koblinger<br />
på stigerør. Denne er erstatt i 2013 med det gule gjengefettet Jet-Lube NCS-30 ECF.<br />
3.3.4 Kjemikalier i lukket system<br />
Per januar 2010 er det krav å ha HOCNF for kjemikalier i lukkede systemer med et forbruk på over 3000 kg per<br />
system per år. Disse produkttypene og anvendelsen er ikke ment for utslipp til sjø. Dermed har ikke alle kjemikalier<br />
blitt testet under OSPAR-kravene så langt, og har ikke HOCNF tilgjengelig på dette stadiet. Inntil HOCNF kan gis,<br />
vil kjemikaliene bli rapportert s<strong>om</strong> svarte.<br />
Planlagte utslipp til sjø 18
Med forbruk menes første fylling av systemet, utskiftning og all annen bruk av kjemikaliene.<br />
Hydraulikkvæsken Houghto-Safe RAM 2000N er identifisert til å være <strong>om</strong>fattet av kravet <strong>om</strong> HOCNF ut fra et<br />
forventet årlig forbruk høyere enn 3000 kg per år per innretning inkludert første oppfylling samt utskiftning av all<br />
væske i systemet. I tillegg er det identifisert to andre produkter; Hypsin AWH-M 32 og Hypsin AWH-M 46. Alle<br />
disse kjemikaliene er klassifisert s<strong>om</strong> svarte.<br />
Utskiftning av kjemikalier i lukkede system vil vanskelig kunne forutses, og det vil være mulighet for utskiftninger på<br />
riggen i løpet av et år. Det søkes derfor <strong>om</strong> et estimert forbruk på 46 tonn s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fatter et normalt årlig forbruk.<br />
De <strong>om</strong>søkte produktene er innehold i lukkede systemer og vil ikke medføre utslipp til sjø. Ved års-rapporteringen vil<br />
<strong>Wintershall</strong> levere informasjon <strong>om</strong> faktiske forbrukte mengder av navngitte produkter. Det jobbes med å finne mer<br />
miljøvennlige erstatninger av svarte kjemikalier.<br />
3.4 Rensing av oljeholdig spillvann<br />
Spillvann fra sloptank vil bli renset i henhold til myndighetskrav og gå til utslipp. Renseanlegget på Borgland<br />
Dolphin er levert av BakerHughes og er en «Eco Treatment Unit» s<strong>om</strong> ble installert på riggen s<strong>om</strong>meren 2011.<br />
Anlegget er basert på mekanisk separasjon og det brukes ingen kjemikalier i prosessen. Rensekapasiteten er 5-10<br />
m3/time. Olje-innholdet skal ikke overstige 30 mg olje per liter vann s<strong>om</strong> veid gjenn<strong>om</strong>snitt for en kalendermåned.<br />
Målingene utføres manuelt, før hver batch slippes til sjø. Spillvann går til utslipp ders<strong>om</strong> målingene er under 30<br />
mg/l. Ders<strong>om</strong> man ikke oppnår god nok rensegrad på riggen vil slopvann bli fraktet til land til godkjent<br />
mottaksanlegg for behandling.<br />
3.5 Sanitærvann og organisk kjøkkenavfall<br />
Borgland Dolphin har normalt en bemanning på ca. 100 personer og vann fra sanitæranlegg vil slippes til sjø.<br />
Organisk kjøkkenavfall vil bli kvernet og sluppet ut til sjø.<br />
Planlagte utslipp til sjø 19
4 Utslipp til luft<br />
4.1 Utslipp ved kraftgenerering<br />
Utslipp til luft vil hovedsakelig være avgasser fra brenning av diesel i forbindelse med kraftgenerering. Borgland<br />
Dolphin er utstyrt med dieselmotorer av type Caterpillar 3612 for kraftgenerering. Gjenn<strong>om</strong>snittlig dieselforbruk per<br />
døgn er anslått til 20 tonn/døgn. Forventet forbruk av diesel for letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er ca. 3<br />
260 tonn over163 dagersdrift. Utslippsfaktorene anbefalt av Norsk Olje og Gass (ref. /10, 11/) er benyttet, i tillegg<br />
til riggspesifikkeutslippsfaktorer for NO x. NO x-faktor for dieselmotorer for Borgland Dolphin er målt til 26,75 kg<br />
NOx/tonn drivstoff.Beregnet utslipp av klimagasser til luft er gitt i tabell 4.1. Utslippsfaktoren for SOx er basert på<br />
svovelinnholdeti dieselpå 0,5 g/kg, mens tettheten for diesel er 0,855 tonn/m 3.<br />
Table 4.1 Utslipp av klimagasser til luft<br />
Forbrukdiesel(tonn)<br />
Faktor<br />
(tonn/tonn)<br />
CO2 NOx nmVOC SOx<br />
Utslipp<br />
(tonn/tonn)<br />
Faktor<br />
(tonn/tonn)<br />
Utslipp<br />
(tonn/tonn)<br />
Faktor<br />
(tonn/tonn)<br />
Utslipp<br />
(tonn/tonn)<br />
Faktor<br />
(tonn/tonn)<br />
Utslipp<br />
(tonn/tonn)<br />
3260 3,17 10334,0 0,027 87,2 0,005 16,0 0,0028 9,0<br />
4.2 Utslipp ved brønntesting<br />
Det planlegges med opp til to brønntester med forbrenning av brønnstrøm ders<strong>om</strong> det gjøres funn. Brønntesting<br />
planeresfor både AshaEast og Amol prospektet. Brønntesting vil bli utført for Asha East prospektet i Hugin eller<br />
Intra Heather formasjonen<strong>om</strong> disse er hydrokarbonførende med tilstrekkelig reservoarkval itet. Dessuten planlegges<br />
et brønntest for Amolprospektet i Åsgård formasjonen, likeså her i fall formasjonen er hydrokarbonførende med<br />
tilstrekkeligreservoarkval itet. Maksimum vil to brønntester bli utført. Brønntestens design for begge prospektene vil<br />
værelik. Den endeligebeslutningen <strong>om</strong> å teste vil bli basert på kjerneprøver, wirelinelogger og væskeprøver fra<br />
reservoaretgjenvunnet under logging. Ved gjenn<strong>om</strong>føring av brønntest planlegges det også å tas oljeprøver for<br />
forvitringsstudier.<br />
Den forventede gjenn<strong>om</strong>snittlige hastigheten under hovedstrømningsperioden i testene er <strong>om</strong>trent 1 000 Sm3/dag<br />
olje og 77 000 Sm3/dag assosiert gass (GOR 77 Sm3/Sm3). I begge tilfellen vil brønnen perforeres i oljesonen og<br />
vann er ikke forventeti brønnstrømmen.<br />
For brønntestene vil en Sea Emerald brenner brukes, noe s<strong>om</strong> gir høy effektivitet og god forbrenning. Denne typen<br />
brenner produserermindre hydrokarbondråper enn konvensjonelle brennere, og minimerer potensialet for at<br />
hydrokarbonerfallerut ved flammen. Brenneren har kapasitet til å håndtere brønnstrømmer med opptil 25 %<br />
vannkutt, men det forventesdog ingen vannproduksjon i løpet av enten Asha East eller Amol brønntestet. Ved<br />
oppstart av brønnstrømmen samles produsert væske opp i en tank. Den delen av væsken s<strong>om</strong> er brennbar<br />
(hydrokarboner)brennes, mens den delen s<strong>om</strong> består av ikke brennbar væske samles opp og transporteres til land til<br />
godkjent mottaksanlegg.<br />
Den totale produksjonstiden for respektive brønntest er beregnet til 52 timer. Dette inkluderer første opprenskning,<br />
hovedstrømningog en prøvetaking av brønnstrømning i bunnhullet i slutten av testen.<br />
Utslipp til luft i forbindelse med brønntest vises i tabell 4.2. Utslippsfaktorer anbefalt av OLF/Norsk Olje og gass er<br />
brukt (ref. /10, 11/). Estimert produsert hydrokarbonvolum for respektive test er 1 833 Sm3 olje, 141 167 Sm3<br />
assosiert gass og 14 Sm 3 baseolje.<br />
Utslipp til luft 20
Table 4.2 Utslipp til luft ved brønntesting (to test)<br />
Brnntest Mengde (Sm3)<br />
Olje 3 666<br />
Naturgass 282 334<br />
Baseolje 28<br />
Faktor Utslipp (tonn) Faktor Utslipp (tonn) Faktor Utslipp (tonn)<br />
3,17<br />
(tonn/tonn)<br />
2,34<br />
(kg/Sm3)<br />
3,17<br />
(tonn/tonn)<br />
CO2 NOx nmVOC<br />
9878,0<br />
660,7<br />
70,1<br />
0,0037<br />
(tonn/tonn)<br />
0,012<br />
(kg/Sm3)<br />
0,0037<br />
(tonn/tonn)<br />
Total 10 609 15,0 10,4<br />
11,5<br />
3,4<br />
0,08<br />
0,0033<br />
(tonn/tonn)<br />
0,00006<br />
(kg/Sm3)<br />
0,0033<br />
(tonn/tonn)<br />
Sea Emerald brenneren er testet i stor utstrekning, har blitt brukt i Nordsjøen og har vist seg å være svært effektiv.<br />
Operasjonen vil bli planlagt og styrt på en måte s<strong>om</strong> gjør at man får best mulig forbrenning av brønnstrømmen for å<br />
minimalisereutslipp til sjø. Under forbrenning av olje ved brønntest kan noe uforbrent olje falle i sjøen. Norsk olje<br />
og Gass/OLF anbefalerat det beregnes et nedfall på 0,05% av total mengde olje s<strong>om</strong> brennes. For respektive<br />
brønntest vil det tilsvareet nedfall av olje på ca. 0,92 m 3.<br />
4.3 Totale utslipp til luft under boreoperasjonen<br />
Totale utslipp til luft i forbindelse med boring av letebrønn 16/1-19S Amol &20S Asha East vises i tabell 4.3.<br />
Oversikteninkludererutslipp til luft fra både kraftgenerering og brønntesting.<br />
Table 4.3 Total oversikt utslipp til luft. Oversikten inkluderer kraftgenerering og brønntesting (to test).<br />
Aktivitet CO2Utslipp (tonn) NOxUtslipp (tonn) nmVOCUtslipp (tonn) SOxUtslipp (tonn)<br />
Kraftgenereringboring 10334,0 87,2 16,0 9,0<br />
Utslippvedbrønntesting 10608,8 15,0 10,4 n.a.*<br />
Totalt 20942,8 102,2 26,4 9,0<br />
*Utslippsfaktorfor SOxfor brønntestinger ikketilgjengeligfra OLF<br />
10,3<br />
0,017<br />
0,07<br />
Utslipp til luft 21
5 Avfallhåndtering<br />
Riggen Borgland Dolphin har etablert et system for avfallshåndtering og avfallssortering i overensstemmelse med<br />
retningslinjene utgitt av Norsk Olje og Gass/OLF og s<strong>om</strong> regnes s<strong>om</strong> bransjestandard. Avfallet sorteres i konteinere<br />
og leveres i land for følgende typer avfall:<br />
-Papp og papir<br />
-Matbefengt/Matforurenset avfall<br />
-Treverk<br />
-Glass<br />
-Plast<br />
-EE-avfall<br />
-Metall (jern og stål)<br />
-Farlig avfall<br />
-Brennbart avfall (rest)<br />
Videre håndtering av avfallet foregår på land. <strong>Wintershall</strong> har en basekontrakt med NorSea Group AS og<br />
avfallshåndteringsleverandør er Maritime Waste Management. Avfallskontraktørene sørger før en optimal håndtering<br />
og sluttbehandling av avfallet i henhold til kontraktene. Egna avtaler er inngått for behandling av boreavfall<br />
(borekaks, brukt oljeholdig borevæske, oljeholdig slop)med borevæskekontraktører og spesialfirma for håndtering av<br />
boreavfall.<br />
Håndtering av borekaks<br />
Kaks generert under boring med vannbaserte borevæskesystemer er designet for å kunne slippes til sjø. Oljeholdig<br />
kaks sendes til land og behandles på godkjent anlegg for deponering. Kaks blir knust av en hammermølle og varmet<br />
opp slik at olje, vann og fast stoff separeres. Baseoljen fra vedheng av kaks blir gjenvunnet og kan benyttes i ny<br />
oljebasert borevæske eller s<strong>om</strong> drivstoff for dieselmotorer. Fast stoff benyttes til bland annet produksjon av asfalt.<br />
Avfallhåndtering 22
6 Utslippreduserende tiltak<br />
Tiltak for å begrense utslipp under boreoperasjonen er listet nedenfor. Disse vil bli fulgt opp i den detaljerte<br />
planleggingen og gjenn<strong>om</strong>føringen av boreoperasjonene:<br />
• Rutiner vil bli etablert for å redusere bruken av kjemikalier, og for å gjenbruke kjemikalier der det er mulig<br />
• Prosedyrer og operativ logistikk for å hindre søl på riggen, og for å samle opp søl hvis det skulle oppstå, skal være på<br />
plass og følges opp ved rigginspeksjoner og i daglig operativ forvaltning. Dette <strong>om</strong>fatter inspeksjon og stenging av<br />
avløp s<strong>om</strong> kan føre til utilsiktede utslipp til sjøen<br />
• Oppfølging av riggen, opprettholdelse av barrierer mot uhellsutslipp<br />
• Der det er mulig vil brukt borevæske sendes til land for gjenbruk<br />
• Ubrukte kjemikalier skal ikke slippes til sjø, men vil bli returnert til land. Tørr sement s<strong>om</strong> er igjen i tankene vil bli<br />
resirkulert, forutsatt at det er teknisk akseptabelt<br />
• Rutiner i forbindelse med lasting / lossing av hydrokarboner (inkludert diesel) kontrolleres s<strong>om</strong> en del av<br />
forberedelsene for boreoperasjonen. Dette <strong>om</strong>fatter k<strong>om</strong>patibilitet og vedlikehold av slangetilkoblinger, kontroll /<br />
testing / utskifting av bulkslanger, prosedyrer for kontroll av kritiske ventiler, etc.<br />
• Bruk av ROV under topphulls sementeringsoperasjoner (returnerer til havbunnen) for å sikre at slike går i henhold<br />
til planene. Dette vil bidra til å justere anslåtte mengder i de påfølgende operasjonene<br />
• IR-kamera på standby-fartøy for oppdagelse av hydrokarbonlekkasjer<br />
For boring av letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er det planlagt å slippe ut kjemikalier i PLONOR og gule<br />
kategorier. Av disse vil de gule Y2-kjemikaliene få størst fokus for substitusjon. Det er også identifisert alternativ til<br />
de svarte kjemikaliene s<strong>om</strong> vil bli brukt i det lukkede systemet på boreriggen. Den svarte kjemikalien Hyspinn<br />
AWH-M 46 har en rød motsvarighet (BioBar 46), den svarte kjemikalien Hyspinn AWH-M 32 kunde ersattes med<br />
den røde kjemikalien BioBar 32 mens det til den svarte kjemikalien Houghton Safe RAM2000 finnes ulike gule og<br />
røde produkter s<strong>om</strong> kunde ersatte denne beroende på anvendelse<strong>om</strong>rådet. <strong>Wintershall</strong> vil sette fokus for substitusjon<br />
av disse svarte kjemikaliene til mer miljøvennlige produkter.<br />
Utslippreduserende tiltak 23
7 Miljøkonsekvenser s<strong>om</strong> følge av boring av<br />
brønnen<br />
7.1 Ankerlegging<br />
Havbunnsundersøkelsen (ref. /1,2/) indikerte ingen koraller eller annen sårbare havbunnsforhold i <strong>om</strong>rådet, og<br />
dermed er det ikke forventet miljømessige konsekvenser av leggingen av ankere på letebrønnen 16/1-19S Amol &<br />
20S Asha East.<br />
7.2 Utslipp av borekaks<br />
Utslippene av borkaks og partikler vil spre seg og bli distribuert i vannet avhengig av partikkelstørrelse, strømstyrke<br />
og retning. Den resulterende sedimenteringen vil oppstå i varierende avstand fra borestedet. Det er ikke gjort noen<br />
spredningsberegning for denne brønnen, etters<strong>om</strong> ingen sårbare havbunnsforhold ble identifisert under befaringen.<br />
Basert på erfaring fra andre boreoperasjoner, med k<strong>om</strong>binerte utslipp fra havbunnen og overflaten forventes<br />
sedimentering på opp til 10 cm innenfor de nærmeste 50-100 meterne fra utslippspunktet, og opp til 1 cm innenfor<br />
ca 500 meter midtstrøms fra utslippspunktet. Simuleringer viser at strømretningen er av stor betydning for<br />
fordelingen av partikler.<br />
Bunnsamfunn vil mest sannsynlig starte gjenkolonisering løpet av påfølgende år. Det ble lagt merke til at ved boring<br />
av individuelle brønner med vannbasert borevæske er effekten på faunaen allerede mindre <strong>om</strong>trent 50 meter fra<br />
utslippspunktet, ders<strong>om</strong> utslippet av topphulls seksjoner skjer på havbunnen.<br />
7.3 Utslipp av kjemikalier<br />
<strong>Wintershall</strong> fokuserer på valg av kjemikalier s<strong>om</strong> har minst mulig miljøpåvirkning når de slippes til sjøen. Selskapets<br />
kjemiske leverandører har en erstatningsplan for de kjemikaliene s<strong>om</strong> er farlige for helse og miljø. Leverandørene for<br />
borevæsker og sementkjemikalier arbeider med utfasing av kjemikalier med høy miljørisiko. <strong>Wintershall</strong> jobber<br />
sammen med kjemikalieleverandører for kontinuerlig å finne erstatninger for de kjemikaliene s<strong>om</strong> skal slippes ut.<br />
Miljøklassifisering av kjemikalier er gjort i samsvar med Driftsforskriftens § 63. Kjemikaliene er oppført s<strong>om</strong> en<br />
prosentandel av PLONOR (grønne) og miljømessig akseptable (gule) egenskaper. Svarte kjemikalier s<strong>om</strong> er planlagt<br />
brukt under boring av letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East vil være i lukket system og inget utslipp til sjø av<br />
disse vil førek<strong>om</strong>me.<br />
Borevæske<br />
Vannbasert borevæske vil bli sluppet ut i sjøen s<strong>om</strong> en del av boreoperasjonen. Det er anslått at totalt 46,8 tonn gule<br />
borekjemikalier vil bli sluppet til sjøen.<br />
Sement<br />
Sementkjemikalier s<strong>om</strong> slippes ut i forbindelse med boring, og rengjøring av sementeringsutstyr etter hver<br />
sementjobb, anses å ha liten effekt på miljøet. Omtrent 1,1 tonn av den gule delen av sementkjemikaliene vil bli<br />
sluppet ut i løpet av denne operasjonen. Større partikler i sementkjemikaliene vil raskt legge seg rundt brønnen, mens<br />
mindre partikler kan transporteres lenger bort med strømmen. Noen av k<strong>om</strong>ponentene i kjemikaliene er vannløselige<br />
og vil bli utvannet og oppløst under utslippsprosessen. Områder med giftige konsentrasjoner av kjemikalier i vannet<br />
vil være svært begrensede og dette vil kun vare i svært kort tid.<br />
Testkjemikalier<br />
Det er anslått at <strong>om</strong>trent 215 tonn gule kjemikalier vil bli brukt ved brønntesting, men det vil ikke være utslipp til<br />
sjø av disse.<br />
Miljøkonsekvenser s<strong>om</strong> følge av boring av brønnen 24
Riggkjemikalier<br />
BOP kontrollvæske, gjengefett og rengjøringskjemikalier er alle kjemikalier klassifisert i gul kategori. Planlagt utslipp<br />
av stoffer i gul kategori er 10,2 tonn. Prosentandelen av fett s<strong>om</strong> lekker ut fra gjengefett er svært lav, og vil ikke<br />
forårsake giftige konsentrasjoner i vannsøylen ved utslippspunktet.<br />
7.4 Testing<br />
Under brønntesten på letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East vil det brukes en brenner av typen Sea Emerald.<br />
Brenneren har forbedret luftinntak for å sikre størst mulig grad av fullstendig forbrenning. Tidligere tester har vist at<br />
brenneren har meget høy effektivitet i forbrenningen. Under testen, kan det ikke utelukkes at noe uforbrent olje vil<br />
falle i sjøen, og at det kan dannes en tynn film på overflaten i rolig vær. Testing er planlagt for februar eller mars<br />
måned, og det er mest sannsynlig at vind og bølger vil bidra til rask forvitring av en slik oljefilm. Det er anslått at<br />
utslipp i løpet av testperioden vil variere, men vil være ca 1m 3 olje/dag.<br />
Miljøkonsekvenser s<strong>om</strong> følge av boring av brønnen 25
8 Kontroll, måling og rapportering av utslipp<br />
All rapportering av kjemikaliebruk og utslipp i forbindelse med boring av letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East<br />
vil bli gjort i samsvar med regelverkets krav, samt interne retningslinjer. De samme kravene vil også gjelde for<br />
leverandører s<strong>om</strong> leverer tjenester i forbindelse med boring av denne brønnen. Rapportering av borevæske,<br />
sementkjemikalier, borkaks og industriavfall vil bli gjort av den enkelte leverandøren, med kvalitetskontroll fra<br />
<strong>Wintershall</strong>. Rapportering av riggkjemikalier og dieselforbruk gjøres av riggentreprenøren, til <strong>Wintershall</strong>.<br />
Alle kjemikalier s<strong>om</strong> skal brukes offshore skal være godkjent og tilgjengelig for Klif i NEMS Chemicals. Alle<br />
kjemikalier vil bli erstattet med mer miljøvennlige kjemikalier hvis slike blir tilgjengelige og er forsvarlige fra et<br />
teknisk ståsted, samt et sikkerhetsmessig ståsted. All kjemikaliebruk skal rapporteres for hver borefase.<br />
<strong>Wintershall</strong> bruker miljøregnskapssystemet NEMS Accounter for rapportering av miljødata. Rapporteringen følges<br />
opp i samsvar med tillatelsen etter forurensningsloven. Eventuelle uhellsutslipp vil bli rapportert i selskapets<br />
rapporteringssystem for loggføring av hendelser. Meldinger og rapporteringspliktige utslipp vil bli varslet i samsvar<br />
med kravene i Aktivitetsforskriftene.<br />
Kontroll, måling og rapportering av utslipp 26
9 Miljørisiko og oljevernberedskap<br />
9.1 Miljørisiko og- beredskapsanalyse<br />
Miljørisiko- og beredskapsanalyse har blitt utført for letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East av Akvaplan-niva<br />
AS (ref /6/). Analysen ble utført i henhold til retningslinjene fra OLF og OLF / NOFO, henholdsvis. K<strong>om</strong>petanse<br />
innen miljørisiko og beredskap har vært involvert i møter <strong>om</strong> brønnplanlegging, med teknisk personell for å sikre at<br />
miljøhensyn blir ivaretatt. Analysen har blitt gjenn<strong>om</strong>ført for den viktigste perioden, oktober-juli, for å <strong>om</strong>fatte<br />
potensielle konsekvenser av utslipp sent i boreperioden. En analyse av relativ miljørisiko gjenn<strong>om</strong> hele året har blitt<br />
gjort for de mest utsatte artene, for å dekke endringer i miljørisiko ders<strong>om</strong> det blir endringer i boreperioden. Viktige<br />
innspill til vurderingen var for situasjoner med tap av brønnkontroll (etter de gitte ratene og varighetene i analysen)<br />
utført av Acona Flow Technology (ref /12/ ). Det er blitt gjort en oppdatering på denne Blowout og Dynamic<br />
Wellkill Simulations (ref /13/) s<strong>om</strong> følge av endring i brønndesign. Akvaplan-niva AS har vurdert endringene og<br />
k<strong>om</strong>met frem til at endringen i brønndesig medfører lavere utslippsrater og konkluderer med at den gjenn<strong>om</strong>førte<br />
miljørisiko og beredskapsanalysen er dekkende for aktiviteten.<br />
Et sammendrag av resultatene fra miljørisiko- og beredskapsanalyse og oppdateringene er gjengitt i dette kapittelet.<br />
9.2 Forutsetninger<br />
Forutsetninger og akseptkriterier<br />
Analyse av miljørisiko og beredskapsbehov er gjenn<strong>om</strong>ført i henhold til OLF og OLF/NOFOs veiledninger for<br />
denne type analyser, basert på valgt konsept og brønndesign. S<strong>om</strong> grunnlag for analysene er det innhentet oppdaterte<br />
data for utbredelse av sjøfugl i åpent hav fra NINA gjenn<strong>om</strong> SEAPOP-programmet (oppdatert april/mai 2013) (ref.<br />
/8/). Det har også benyttet nylig oppdaterte data fra met.no (ref. /14/) for målinger av vind og temperatur offshore.<br />
Det er videre benyttet 2009 utgaven av BlowFam versjonen av Scandpowers rapport <strong>om</strong> frekvenser for utblåsning.<br />
Det er gjenn<strong>om</strong>ført en egen Blowout & Kill-analyse s<strong>om</strong> er lagt til grunn for analysene (ref /12,13/).<br />
<strong>Wintershall</strong> benytter akseptkriterier for miljørisiko, s<strong>om</strong> resultatene måles mot. <strong>Wintershall</strong> har s<strong>om</strong> mål å minimere<br />
effekten av operasjoner på miljøet, være proaktive ift. å håndtere risiko for uønskede hendelser, samt kontinuerlig å<br />
forbedre sin ytelse innen helse, sikkerhet, miljø og kvalitet. Ders<strong>om</strong> miljørisikoen viser seg å overstige akseptkriteriet,<br />
regner <strong>Wintershall</strong> den s<strong>om</strong> miljømessig uakseptabel, og risikoreduserende tiltak skal gjenn<strong>om</strong>føres. Selv <strong>om</strong><br />
miljørisikoen ikke overstiger akseptkriteriet skal miljørisiko reduseres etter ALARP prinsippet, med hovedfokus på<br />
tiltak s<strong>om</strong> reduserer sannsynligheten for hendelse. I MIRA-metoden benyttes et ALARP-<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> grense for når<br />
risikoreduserende tiltak bør vurderes, og selskapet skal selv ta stilling til hvor høy andel av akseptkriteriet s<strong>om</strong> utgjør<br />
ALARP-<strong>om</strong>rådet. Det er vanlig å benytte 50 % av akseptkriteriet. <strong>Wintershall</strong> har formulert ytelseskrav til<br />
oljevernberedskap s<strong>om</strong> er benyttet til analyse av beredskapsbehov og dimensjonering av beredskapsnivå. Med hensyn<br />
til dimensjonering av kystnær beredskap har <strong>Wintershall</strong> anvendt Statoil sin metode.<br />
En skadebasert miljørisikovurdering (MIRA-metoden) (ref. /16/) har blitt gjort for sjøfugl, sel og strandlinje. For<br />
fiskeressurser ble en førstestegs overlappingsanalyse gjenn<strong>om</strong>ført. MIRA metoden analyserer miljøskader s<strong>om</strong> en<br />
sannsynlighetsfordeling av bestandstap i kategorier og beregnet miljørisiko s<strong>om</strong> frekvenser innenfor disse kategoriene,<br />
og s<strong>om</strong> brøker av akseptkriterier.<br />
Oljedriftsberegninger er gjenn<strong>om</strong>ført med versjon 6.2 av OSCAR, og med oppdaterte vinddata. Totalt er det<br />
gjenn<strong>om</strong>ført modellering av 24 k<strong>om</strong>binasjoner av rate og varighet, til sammen 56736 simuleringer.<br />
Oljedriftssimuleringer er gjenn<strong>om</strong>ført for hele året for alle rater og varigheter.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 27
En utblåsning kan skje når boringen har nådd oljeførende lag. Analyseperioden for miljørisiko beregnes fra dette<br />
tidspunkt (konservativt antatt oktober) og med følgetid for oljen etter evt. langvarige utblasninger. Lengste varighet<br />
er for denne aktiviteten er tiden det tar å bore en avlastningsbrønn, estimert av Acona Flow Technology (ref./ 12/) til<br />
75 dager. I tillegg følges oljen i 30 dager, og det er tatt høyde for senere borestart. Miljørisiko og beredskapsbehov er<br />
dermed analysert for perioden oktober t<strong>om</strong>. juli (10 mnd). Total miljørisiko beregnes for denne perioden. I tillegg<br />
beregnes månedsvis miljørisiko for alle arter av sjøfugl og marine pattedyr for hele året. Beredskapsbehov beregnes pr.<br />
måned gjenn<strong>om</strong> året.<br />
<strong>Wintershall</strong> har vurdert kravene til beredskap s<strong>om</strong> skal etableres for virks<strong>om</strong>heten, basert på resultatene av analysene.<br />
Beredskapsløsningen s<strong>om</strong> <strong>Wintershall</strong> forplikter seg til er beskrevet i kapittel 10. Før boringen starter vil <strong>Wintershall</strong> i<br />
samarbeid med NOFO etablere og operasjonalisere beredskapen s<strong>om</strong> er nødvendig i tilfelle akutte oljeutslipp. S<strong>om</strong><br />
en del av brønnplanlegging har oljedriftsimuleringer fra ulike scenarioer og analyse av miljørisiko og beredskapsbehov<br />
blitt gjenn<strong>om</strong>ført.<br />
Risikoreduserende tiltak<br />
Flere brønner er boret tidligere i nærliggende lisenser, og erfaringene fra disse brønnene og nærliggende felt s<strong>om</strong> er i<br />
drift har blitt brukt i brønnplanleggingen. Brønndesignet har blitt vurdert med hensyn til miljørisikoelementer.<br />
Brønndesignet med bruk av fôringsrør og forlengelserør i de ulike brønnsegmentene har blitt utviklet for å minimere<br />
sannsynligheten for tap av brønnkontroll, og for å redusere utblåsningsratene. Det er estimert nødvendig tid for<br />
boring av en avlastningsbrønn til 75 døgn, og det er for alle scenarier tilstrekkelig med én avlastningsbrønn. Brønnen<br />
er lokalisert i <strong>om</strong>råde med etablert aktivitet og med god tilgang til rigger for å bore en avlastningsbrønn ders<strong>om</strong><br />
behovet skulle oppstå.<br />
9.3 Utslippspotensial<br />
Valg av referanseolje<br />
Basert på kjennskap til reservoaret og informasjon <strong>om</strong> oljetyper ved nærliggende felter, er Snorre B råolje valgt s<strong>om</strong><br />
referanseolje. Ved utslipp til sjø har denne råoljen et raskt vannopptak og danner stabile emulsjoner. Under både<br />
s<strong>om</strong>mer- (15 °C) og vinterforhold (5 °C) har emulsjonen et maksimalt vanninnhold på 74 til 80 %. Fullt<br />
vannopptak nås i løpet av 3 - 6 timer ved 15 m/s vindstyrke og etter 3 - 4 døgn ved 2 m/s vindstyrke.<br />
Det foreligger ikke informasjon <strong>om</strong> referanseoljens egenskaper mht. kjemisk dispergering. Det anbefales derfor s<strong>om</strong><br />
et ledd i utarbeidelsen av beredskapsplan mot akutt oljeforurensning at det gjenn<strong>om</strong>føres en kartlegging av<br />
miljøressurser og en vurdering av hvordan ulike beredskapsstrategier kan anvendes for å redusere konsekvenser på<br />
disse.<br />
Oljetypen har en moderat lang levetid på overflaten ved lave vindstyrker og s<strong>om</strong>merforhold (55 % er igjen på<br />
overflaten etter 5 døgn ved 2 m/s vind). Ved sterk vind (15 m/s) og samme temperatur er det ikke olje igjen på<br />
overflaten etter 2 døgn. Ved de vindforholdene s<strong>om</strong> er forventet på borelokaliteten i den planlagte boreperioden (10<br />
m/s) er ca 20 % av oljen igjen på overflaten etter 1 døgn, og ca. 2-3 % etter 5 døgn.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 28
Fig. 9.1 Emulsjonsmengde på overflaten under ulike vindforhold. Figuren viser utstrømning av Snorre B råolje for vektet rate (overst),<br />
laveste rate (midten), samt høyeste rate for overflateutslipp (nederst).<br />
Dimensjonerende hendelser<br />
Dimensjonerende definerte fare og ulykkessituasjoner (DFU) er vurdert å være en ukontrollert utstrømning fra<br />
reservoarets<strong>om</strong> en følgeav tap av brønnkontroll. Sannsynlighet for tap av brønnkontroll er 1,6 x 10 -4, med en 20/80<br />
fordelingmell<strong>om</strong> sannsynlighet for henholdsvis overflate- og sjøbunnsutslipp.<br />
Acona Flow Technology (ref (/12/) har gjenn<strong>om</strong>ført simulering av utstrømningsrater fra Amol/Asha East for<br />
<strong>Wintershall</strong>,med sannsynlighetsfordeling av rater og varigheter for fire scenarier, med Amol planlagt s<strong>om</strong><br />
hovedbrønn og AshaEast s<strong>om</strong> sidesteg:<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 29
Utblåsning fra "Amol Mainbore" med 9 5/8" fôringsrør<br />
Utblåsning fra "Amol Mainbore! med 9 5/8" fôringsrør<br />
Utblåsning fra sidesteg Amol Sidetrack med 9 5/8 " fôringsrør<br />
Utblåsning fra Asha East med 9 5/8" fôringsrør<br />
Av disse er det eventuell utblåsning fra Asha East s<strong>om</strong> har høyeste rater, og s<strong>om</strong> derfor er benyttet s<strong>om</strong><br />
dimensjonerende for aktiviteten. For denne er samme referanseolje s<strong>om</strong> for Asha Noor-analysen benyttet, Snorre B,<br />
s<strong>om</strong> derfor er benyttet til oljedriftssimuleringer med full rate-varighetsmatrise. I tillegg er det foretatt en<br />
sensitivitetsvurdering med Luno olje for overflateutslipp med 6309 Sm 3/døgn i 15 døgn og sjøbunnsutslipp med<br />
5957 Sm 3/døgn i 15 døgn.<br />
Disse er evaluert og gruppert av Akvaplan-niva, og benyttet ved gjenn<strong>om</strong>føring av oljedriftsberegninger.<br />
Det er gjenn<strong>om</strong>ført oljedriftsberegninger med full rate- varighetsmatrise, samt en miljørisiko- og beredskapsanalyse i<br />
henhold til OLF og OLF/NOFOs veiledninger. Analysen er gjenn<strong>om</strong>ført for perioden februar t<strong>om</strong>. november.<br />
Oljedriftsberegninger er gjenn<strong>om</strong>ført med versjon 6.2 av OSCAR, og med oppdaterte vinddata.<br />
Utslippsratene er moderat høye og utblåsningsfrekvensen er s<strong>om</strong> for en standard letebrønn. Overordnet kan ratene<br />
ved et overflateutslipp plasseres i fire grupper s<strong>om</strong> følger:<br />
Rundt 1585 Sm 3/d<br />
Rundt 4773 Sm 3/d<br />
6821 Sm 3/d<br />
18937 Sm 3/d<br />
Restriksjoner i strømningsveiene føre til økt innblanding i vannmassene ved utslipp fra sjøbunnen. For<br />
sjøbunnsutslipp er ratene derfor gruppert med hensyn til restriksjon i utstrømningen fra BOP:<br />
Rundt 1670 m 3/d (varierende fra 1602 til 1953 Sm 3/d) ved 5 % åpen BOP. (Rategruppen utgjør 70 % av<br />
sjøbunnsutslipp gitt hendelse).<br />
Rundt 4681 Sm 3/d. (varierende fra 3650 til 4889 Sm 3/d)<br />
6682 Sm 3/d<br />
18630 Sm 3/d<br />
Vektet rate for overflateutslipp er 3032 Sm 3/d, mens vektet rate for sjøbunnsutslipp er 3054 m 3/d. Vektet varighet er<br />
hhv. 13 dager ved overflateutblåsning og 19 dager ved sjøbunnsutblåsning.<br />
<strong>Wintershall</strong> dimensjonerer oljevernberedskap etter emulsjonsmengden s<strong>om</strong> følger av vektet rate ved et<br />
overflateutslipp.<br />
Oljedriftsberegninger<br />
Oljedriftsberegninger er gjenn<strong>om</strong>ført med versjon 6.2 av OSCAR, og med oppdaterte vinddata. Totalt er det<br />
gjenn<strong>om</strong>ført modellering av 24 k<strong>om</strong>binasjoner av rate og varighet, til sammen 56736 simuleringer. Influens<strong>om</strong>råder<br />
på overflate er vist i Figur 9.2-9.5.<br />
Totalt strander olje i 60,4 % av samtlige simuleringer s<strong>om</strong> er gjenn<strong>om</strong>ført. Ders<strong>om</strong> man inkluderer<br />
sannsynlighetsbidraget fra hvert scenario (overflate/sjøbunn, rate og varighet) vil den totale strandingssannsynligheten<br />
reduseres til 27,3 %. Den maksimale strandingsmengden i noen simulering er 337 180 tonn emulsjon. 95-prosentil<br />
av største strandede mengde er 2737 tonn emulsjon. Korteste drivtid av samtlige scenarier er 8,75 døgn. 95 persentil<br />
av korteste drivtider for scenarier s<strong>om</strong> strander er 22,7 døgn.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 30
Fig. 9.2 Overflateutslipp over vektet rate. Sannsynlighet for treff av olje på overflaten med mer enn 1 tonn i en 10 x 10 km rute for<br />
overflateutslipp med rate over vektet rate og varighet nærmest vektet varighet.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 31
Fig. 9.3 Oljekonsentrasjon. Sannsynlig THC-konsentrasjon (ppb) i en 10 x 10 km rute for overflateutslipp med rate nærmest vektet rate og<br />
-varighet.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 32
Fig. 9.4 Sjøbunnsutslipp. Sannsynlighet for treff av olje på overflaten med mer enn 1 tonn i en 10 x 10 km rute for sjøbunnsutslipp med<br />
laveste rate og korteste varighet og 5 % åpen BOP (mest sannsynlige utblåsningscenario).<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 33
Fig. 9.5 Strandning. Sannsynlighet for treff av olje på strand med mer enn 1 tonn i en 10 x 10 km rute for overflateutslipp med rate over<br />
vektet og varighet 15 dager.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 34
9.4 Miljørisiko<br />
Boringen planlegges gjenn<strong>om</strong>ført på en tid av året med relativt mye vind og bølger innledningsvis. Lystilgang og<br />
værforholdbedresgjenn<strong>om</strong> våren.<br />
For sjøbunnsutslipp er det begrenset innblanding i vannmassene grunnet et relativt lavt GOR. Det vil derfor være<br />
olje på sjøoverflatenog stranding også etter et sjøbunnsutslipp, mest ved de laveste ratene. Fordi de fleste<br />
sjøbunnsutslippenegir lavere sannsynlighet for olje på overflaten, bidrar dette til å redusere miljørisikoen totalt for<br />
sjøfuglpå åpent hav samt ressurser i kystsonen. En analyse av treffsannsynlighet og ressurstetthet viser hvilke <strong>om</strong>råder<br />
s<strong>om</strong> peker segut for prioritering for konsekvensreduserende tiltak på bakgrunn av miljørisikoanalysen: Beskyttelse av<br />
sjøfugli åpent hav i de <strong>om</strong>rådene der det er høy treffsannsynlighet, samt beskyttelse av de mest sårbare <strong>om</strong>rådene ved<br />
kysten,spesieltved den type hendelser s<strong>om</strong> gir mye olje på overflaten og lav naturlig dispergering.<br />
Fiskeresurse r<br />
Oljekonsentrasjoner i vannsøylen er benyttet i en trinn 1-miljørisikoanalyse for fisk med beregning av antallet<br />
gyte<strong>om</strong>råderuters<strong>om</strong> der THC -konsentrasjonene overstiger 50 ppb. Antallet modellruter med overlapp for de<br />
enkelteartene er gitt i parentes: nordsjøtorsk (103 av 1051), nordsjøsei (158/803) og nordsjømakrell (160 av 3179).<br />
Resultatetviserat det er moderat overlapp mell<strong>om</strong> cellene med gjenn<strong>om</strong>snittlig TH C-konsentrasjon >50 ppb og<br />
gytefeltfor enkelteav artene, men disse artene har flere gytefelt i <strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> ikke overlapper, eller gytefeltet er<br />
meget stort (se figur 9.6-9.7). Miljørisiko fra letebrønnen Amol/Asha East for fisk ansees derfor å være lav.<br />
Fig. 9.6 Fiskeresurser -sei og makrell. Gyte<strong>om</strong>råder for fiskeresurser samt THC- for sjøbunnsutslipp med rate nærmest vektet rate og<br />
varighet 15 døgn for sei og makrell.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 35
Fig. 9.7 Fiskeresurser -nordsjøtorsk. Gyte<strong>om</strong>råder for fiskeresurser samt THC- for sjøbunnsutslipp med rate nærmest over vektet rate og<br />
varighet 15 døgn for nordsjøtorsk.<br />
Sjøfugl<br />
Skadebasert miljørisikoanalyse er gjenn<strong>om</strong>ført for samtlige sjøfuglarter i SEAPOP med oppdaterte data (SEAPOP<br />
2013), for å sikreat ogsåarter med lav sårbarhet er ivaretatt. En fullstendig liste over disse er gitt i i<br />
miljørisikoanalysen.<br />
Resultatene fra den skadebaserte miljørisikoanalysen viser at miljørisikoen for Asha East/Amol er generelt moderat<br />
lav,både i åpent hav (Figur 9.8) og for kystnære ressurser (Figur 9.9). I åpent hav er alkekonge i Nordsjøen mest<br />
utsatt, med en gjenn<strong>om</strong>snittlig miljørisiko i perioden i underkant av 4,5 % av akseptkriteriet i skadekategori<br />
"Betydelig"og i underkant av 3,25 % i kategori "Alvorlig". Også bestandene av alkekonge og lunde i Norskehavet,<br />
samt, havsulei Nordsjøen har også en del simuleringer med bestandstap s<strong>om</strong> fører til utslag i de alvorligste<br />
skadekategoriene.<br />
I de ytre kyst<strong>om</strong>rådene i influens<strong>om</strong>rådet er det flere viktige overvintrings- og hekke<strong>om</strong>råder for sjøfugl, samt<br />
<strong>om</strong>råder s<strong>om</strong> er viktigei trekkperiodene vår og høst. Kystnært er utslaget i beregnet også miljørisiko moderat lavt, i<br />
underkant av 6 % av akseptkriteriet i skadekategori Alvorlig for sildemåke s<strong>om</strong> høyeste gjenn<strong>om</strong>snittlige utslag. Det<br />
er utslagi mange arter fordelt på flere økologiske grupper, og mange arter gir noe utslag i alle skadekategorier.<br />
Makrellterne,havsule,alkeog l<strong>om</strong>vi har høyeste utslag i kategori Alvorlig. Datasettene s<strong>om</strong> benyttes i<br />
miljørisikoanalysefor kystbundne ressurser er nasjonale, og miljørisiko blir dermed tilsvarende lavere etters<strong>om</strong> dagens<br />
akseptkriterierikke tar hensyn til dette. Artene s<strong>om</strong> slår høyest ut kystnært har store funksjons<strong>om</strong>råder s<strong>om</strong><br />
overlappermed <strong>om</strong>råder med signifikant treffsannsynlighet. Kystnært er det til dels betydelige endringer i<br />
bestandsangivelsenei de nye datasettene med buffersoner.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 36
Fig. 9.8 Miljørisiko sjøfugl-åpent hav. Miljørisiko s<strong>om</strong> andel av <strong>Wintershall</strong>s akseptkriterier i konsekvenskategorier for sjøfuglarter i åpent<br />
hav s<strong>om</strong> ga utslag.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 37
Fig. 9.9 Miljørisiko sjøfugl -kystnært. Miljørisiko s<strong>om</strong> andel av <strong>Wintershall</strong>s akseptkriterier i konsekvenskategorier for sjøfuglarter kystnært<br />
s<strong>om</strong> ga utslag.<br />
Marine pattedyr<br />
I de ytre kyst<strong>om</strong>rådene er det viktige kaste- og hårfellingsplaser for havert og steinkobbe. Det er lav miljørisiko for<br />
marine pattedyr. Høyeste miljørisiko er for havert (Bestanden Sør for Stadt) med under 0,45 % av akseptkriteriet i<br />
skadekategoriModerat og i underkant av 0,4 % i kategori Betydelig. Det bør her bemerkes at havert gir mest utslag i<br />
kasteperioden(september-november) og hårfelling (februar-mars) og det er disse månedene s<strong>om</strong> slår ut. Steinkobbe<br />
har utslagi overkant av 0,025 % i kategori Moderat. Dette utslaget er knyttet til kasteperiode/hårfelling juni-juli.<br />
For oter finnes det ikke datasett tilrettelagt for miljørisikoanalyse, men det kan forventes at oter kan være til stede i<br />
egnedestrand/kyst<strong>om</strong>råderog vil kunne berøres ved stranding av olje i disse <strong>om</strong>rådene.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 38
Fig. 9.10 Miljørisiko havert og steinkobbe. Miljørisiko s<strong>om</strong> andel av <strong>Wintershall</strong>s akseptkriterier i konsekvenskategorier for havert og<br />
steinkobbe.<br />
Strand<br />
Det er også analysert miljørisiko for strandhabitater i perioden oktober til juli. Resutatene viser at det er lav<br />
miljørisikofor strandhabitater.<br />
9.5 Beredskap mot akutt forurensning<br />
Letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East er plassert i et <strong>om</strong>råde med høy aktivitet, og med god tilgang på<br />
oljevernressurser.Brønnen ligger ca. 154 km fra Utsira s<strong>om</strong> er nærmeste land. Nærmeste felt i drift er Grane (30 km<br />
nordøst), og Gudrun (33 km vest).<br />
Utstrømningsratene fra brønnen ved et eventuelt tap av brønnkontroll er mell<strong>om</strong> 1529 og 18937 m3/d. Vektet rate<br />
for overflateutslipper 3032 m 3/d, mens vektet rate for sjøbunnsutslipp er 3054 m 3/d.<br />
Beredskapsanalysen viser behov for 3-5 NOFO-systemer i den havgående beredskapen (Figur 9.11). Rask oppnåelse<br />
av tilstrekkeligkapasitetfor oppsamling nær kilden er viktig. Første system kan hentes fra Sleipner/Volve<br />
<strong>om</strong>rådeberedskapmed en initiell respons innen 7 timer. Fullt utbygd barriere kan være etablert innen 11 - 13 timer.<br />
For kystnærberedskapkan ytelsekravene møtes ved grunnberedskap for utvalgte <strong>om</strong>råder, totalt 9 kyst- og 9 fjordsystemer,<br />
innen 22 døgn.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 39
Fig. 9.11 Systembehov i havgående beredskap gjenn<strong>om</strong> året<br />
Emulsjonen s<strong>om</strong> referanseoljen danner ved utslipp til sjø er ikke vurdert mht. kjemisk dispergerbarhet. Mekanisk<br />
opptak ansesav den grunn s<strong>om</strong> primær bekjempelsesstrategi, men det anbefales s<strong>om</strong> et ledd i utarbeidelsen av<br />
beredskapsplanmot akutt oljeforurensning at det gjenn<strong>om</strong>føres en kartlegging av miljøressurser og en vurdering av<br />
hvordan ulike beredskapsstrategier kan anvendes for å redusere konsekvenser på disse.<br />
Virkningen av beredskap på åpent hav vil redusere oljemengder s<strong>om</strong> driver ut av operasjons<strong>om</strong>rådet for den<br />
havgåendeberedskapen,s<strong>om</strong> er inntil ca 10 km fra innretningen. Den samlede reduksjonen er beregnet til ca. 49 - 78<br />
% (gjenn<strong>om</strong>snitt 63,5) i den aktuelle perioden. Dette vil ha en positiv effekt ved å redusere mulige skader på sjøfugl<br />
på åpent hav, samt redusereinndrift av olje til kystsonen. Bekjempelsestiltakene vil også føre til en reduksjon i<br />
filmtykkelsepå oljeflakene, og derved kortere levetid på sjøen.<br />
Dimensjonerende restmengde av oljeemulsjon inn til norsk kystsone gitt en havgående beredskap med effektivitet<br />
s<strong>om</strong> beskrevetovenforer i underkant av 1700 tonn (95 prosentil). 95-prosentil minste drivtid for aktiviteten er 22,6<br />
døgn, s<strong>om</strong> er dimensjonerende responstidskrav i kystsonen.<br />
Følgende <strong>om</strong>råder bør bli spesielt prioritert for konsekvensreduserende tiltak:<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 40
Beskyttelse av sjøfugl i åpent hav i de <strong>om</strong>rådene der det er høy treffsannsynlighet<br />
Beskyttelse av de mest sårbare <strong>om</strong>rådene ved kysten, spesielt ved den type hendelser s<strong>om</strong> gir mye olje på<br />
overflaten og lav naturlig dispergering<br />
Dette bør bli nærmere beskrevet i brønnspesifikk oljevernplan s<strong>om</strong> bør utarbeides i god tid før oppstart av<br />
boreaktiviteten.<br />
Miljørisiko og oljevernberedskap 41
10 <strong>Wintershall</strong>s vurdering av miljørisiko og behov<br />
for beredskap<br />
10.1 Miljørisiko<br />
Fra en samlet analyse av miljørisikoen konkluderer <strong>Wintershall</strong> med at det for den søkte boreoperasjonen vil<br />
påvirkning på bunnfauna lokalt, og påvirkning på den marine miljø i <strong>om</strong>rådet, være minimal. De utslipp s<strong>om</strong> finner<br />
sted i forbindelse med boring og riggens ankerlegging forventes ikke å påvirke resurser i nær<strong>om</strong>rådet. Borgland<br />
Dolphin har flere utslippsreduserende tiltak s<strong>om</strong> vil bli fulgt opp under boringen av brønn 16/1-19S Amol & 20S<br />
Asha East.<br />
Miljørisikoen fra uhellsutslipp anses å utgjøre lav risiko for det marine miljøet.<br />
10.2 Oljevernberedskap<br />
<strong>Wintershall</strong> har evaluert oljevernsanalysen og skal etablere en aksjonsplan for oljevern basert på anbefalingene, s<strong>om</strong><br />
angitt nedenfor:<br />
Mekanisk oppsamling vil være det primære responsalternativet, men kjemisk dispergering vil vurderes s<strong>om</strong> et<br />
supplement. I tilfelle et oljeutslipp vil biologiske baselinedata og oljeprøver samles inn for analyse, for å vurdere<br />
hvilke responsalternativer s<strong>om</strong> innebærer den laveste totale miljøbelastningen.<br />
Følgende <strong>om</strong>råder vil bli spesielt prioritert for konsekvensreduserende tiltak:<br />
- Beskyttelse av sjøfugl i åpent hav i de <strong>om</strong>rådene der det er høy treffsannsynlighet<br />
- Beskyttelse av de mest sårbare <strong>om</strong>rådene ved kysten, spesielt ved den type hendelser s<strong>om</strong> gir mye olje på overflaten<br />
og lav naturlig dispergering<br />
Dette vil bli nærmere beskrevet i brønnspesifikk oljevernplan s<strong>om</strong> utarbeides i god tid før oppstart av boreaktiviteten.<br />
Deteksjon og kartlegging<br />
Detekteres ved hjelp av visuelle observasjoner og håndholdt IR, betjent av kvalifisert personell og varsling til 2. og 3.<br />
linje i henhold til etablerte rutiner.<br />
Havgående beredskap (Barriere 1 og 2)<br />
- Første NOFO system innen 7 timer, Riggens standbyfartøy s<strong>om</strong> sleper.<br />
- Fullt utbygd kapasitet med totalt inntil 5 NOFO systemer og tilhørende slepefartøyer innen 13 timer, hentet fra<br />
<strong>om</strong>rådeberedskapen.<br />
Kystnær beredskap (Barriere 3 og 4)<br />
- Grunnberedskap for ni utvalgte <strong>om</strong>råder, med totalt 9 Kyst- og 9 Fjordsystemer, etter behov og senest innen 22<br />
døgn.<br />
Strandrensing<br />
- Ressurser gjenn<strong>om</strong> NOFOs avtaler etter behov.<br />
Miljøundersøkelser<br />
- Miljøundersøkelser skal kunne startes senest 48 timer innen utslippet er varslet.<br />
<strong>Wintershall</strong>s vurdering av miljørisiko og behov for beredskap 42
Beredskapsplan<br />
- En brønnspesifikk beredskapsplan med tilhørende koblingsdokumenter vil utarbeides i detalj i god tid før borestart.<br />
Denne planen bør beskrive på fartøys/base nivå hvilke ressurser s<strong>om</strong> inngår i beredskapsløsningen,på en slik måte at<br />
den kan danne grunnlag for en verifikasjon.<br />
K<strong>om</strong>petanse<br />
- Det vil gjenn<strong>om</strong>føres nødvendig k<strong>om</strong>munikasjon og opplæring for at <strong>Wintershall</strong> sin beredskapsorganisasjon skal<br />
være kjent med analyser, planverk og forutsetninger slik at denne effektivt kan ivareta strategisk ledelse av en<br />
oljevernaksjon og tilpasse kapasiteten til scenariet.<br />
Det gjøres oppmerks<strong>om</strong> på at ved en eventuell hendelse vil ressurser mobiliseres i henhold til situasjonens behov, i et<br />
<strong>om</strong>fang s<strong>om</strong> kan være mer <strong>om</strong>fattende og med responstider s<strong>om</strong> kan være kortere.<br />
<strong>Wintershall</strong>s vurdering av miljørisiko og behov for beredskap 43
11 Referanser<br />
1. Gardline, 2010. Seabed investigation report, Gardline Project ref. 8434.1<br />
2. Gardline, 2013. Seabed investigation report, updated for 16/1 Amol. Gardline Project ref. 9491.<br />
3. Areal rapport, 2010. Faglig grunnlag for en forvaltningsplan for Nordsjøen og Skagerrak. Redaktører Geir<br />
Ottersen, Egil Postmyr og Magnus Irgens.<br />
4. RKU-Nordsjøen. Oppdatering av regional konsekvensutredning for petroleumsvirks<strong>om</strong>het i Nordsjøen.<br />
Desember 2006.<br />
5. Meteorologisk institutt, 2011. Metocean Report for well Asha Noor.<br />
6. Akvaplan-niva, Juni 2013: Miljørisiko- og beredskapsanalyse. Brønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East i PL457.<br />
Rapport nr 6358.01<br />
7. MRDB, 2010. Marine Resursdatabase. http://www-mrdb.no<br />
8. SEPOP, 2010. Seapop website: http://www.seapop.no<br />
9. <strong>Wintershall</strong> Norge AS, 2013. Drilling program for well 16/1-19S Amol & 20S Asha East<br />
10. OLF, 2009. Veiledning til den årlige utslippsrapporteringen.<br />
11. OLF, 2012. Oppdatering av rapporteringsguidline 8.1.2012<br />
12. Acona Flow Technology, 2013. Blowout and Dynamic Wellkill simulations for exploration well 16/1 Amol<br />
(PL457). March, 2013.<br />
13. Acona Flow Technology, 2013. Amendment #1: Amol-updated well surveys. May, 2013.<br />
14. Meteorologisk institutt webside: http://www.met.no<br />
15. Scandpower, 2009. Blowout and Well Release Frequencies - Based on SINTEF Offshore Blowout Database.<br />
BlowFam edition. Report no 80.005.003/2009/R3.<br />
16. OLF, 2007. Metode for miljørettet riskoanalyse, (MIRA). Revisjon 2007. DNV rapport 2007-0063.<br />
Referanser 44
12 Vedlegg - kjemikalieoversikt og<br />
miljøklassifisering<br />
Table 12.1 Totaloversikt kjemikalieforbruk ved boring av letebrønn 16/1-19S Amol & 20S Asha East<br />
Forbruk(tonn) Utslipp (tonn)<br />
Bruks<strong>om</strong>råde Forbruk(tonn) Utslipp(tonn) grønn gul rød svart grønn gul rød svart<br />
Borevæskevannbasert 1018,7 943,8 965,2 53,5 897,0 46,8<br />
Borevæskeoljebasert 2481,2 1228,4 1252,8<br />
Sementeringskjemikalier 1396,3 211,1 1369,1 27,3 210,0 1,1<br />
Riggkjemikalier 28,8 24,1 13,9 14,3 13,9 10,2<br />
Kjemikalieri lukket system 46,0 2,4 40,1 3,5<br />
Testkjemikalier 2159,6 1944,3 215,2<br />
Totalt 7130,6 1179,0 5520,9 1565,5 40,1 3,5 1120,9 58,1 0,0 0,0<br />
Til land (tonn)<br />
Kvari brønn (tonn)<br />
Bruks<strong>om</strong>råde Til land (tonn) Kvari brønn (tonn) grønn gul rød svart grønn gul rød svart<br />
Borevæskevannbasert 74,9 68,2 6,7<br />
Borevæskeoljebasert 2136,7 344,5 1061,4 1075,2 167,0 177,6<br />
Sementeringskjemikalier 1185,3 1159,1 26,2<br />
Riggkjemikalier<br />
Kjemikalieri lukket system<br />
4,7 0,0 4,7<br />
Testkjemikalier 2150,0 9,6 1934,9 215,1 9,5 0,1<br />
Totalt 4291,3 1614,3 2996,3 1295,0 0,0 0,0 1403,8 210,5 0,0 0,0<br />
Table 12.2 Total beregnet forbruk og utslipp av vannbaserte borekjemikalier<br />
Handelsnavn Funkjson<br />
Miljø<br />
klassifisering<br />
Forbruk<br />
(tonn)<br />
Utslipp (tonn)<br />
Kvari brønn<br />
(tonn)<br />
%av stoff<br />
grønn gul<br />
Forbruk(tonn)<br />
grønn gul<br />
Utslipp (tonn)<br />
grønn gul<br />
Kvari brønn (tonn)<br />
grønn gul<br />
AquacolD Inhibering Gul 51,4 45,0 6,4 100% 51,4 45,0 6,4<br />
Barite Vektmateriale Grønn 654,5 613,3 41,2 100% 654,5 613,3 41,2<br />
Bentonite Viskositet Grønn 92,1 92,1 0,0 100% 92,1 92,1 0,0<br />
KCl Saltinnhold,inhibering Grønn 182,9 160,1 22,8 100% 182,9 160,1 22,8<br />
Lime Alkalitet Grønn 0,5 0,4 0,1 100% 0,5 0,4 0,1<br />
Mil-PacLV Reduserervæsketap Grønn 20,3 17,8 2,5 100% 20,3 17,8 2,5<br />
Newdrill NY Inhibering Gul 2,0 1,8 0,3 100% 2,0 1,8 0,3<br />
PermaloseHT Reduserervæsketap Grønn 8,1 7,1 1,0 100% 8,1 7,1 1,0<br />
SodaAsh pHkontroll Grønn 1,7 1,6 0,1 100% 1,7 1,6 0,1<br />
XanthanGum Viskositet Grønn 4,9 4,5 0,4 100% 4,9 4,5 0,4<br />
AP-033Thiocyanatetracer Tracer Gul 0,1 0,1 0,0 100% 0,1 0,1 0,0<br />
Totalt 1018,7 943,8 74,9 965,2 53,5 897,0 46,8 68,2 6,7<br />
Table 12.3 Total beregnet forbruk av oljebaserte borekjemikalier<br />
Handelsnavn Funkjson<br />
Miljø<br />
klassifisering<br />
Forbruk<br />
(tonn)<br />
Sendttil land<br />
(tonn)<br />
Kvari brønn<br />
(tonn)<br />
%av stoff<br />
grønn gul<br />
Forbruk(tonn)<br />
grønn gul<br />
Sendttil land (tonn)<br />
grønn gul<br />
Kvari brønn (tonn)<br />
grønn gul<br />
Barite Vektmateriale Grønn 1197,0 1034,5 162,5 100% 1197,0 1034,5 162,5<br />
Lime Alkalitet Grønn 20,9 18,0 3,0 100% 20,9 18,0 3,0<br />
ClairsolNS Baseolje Gul 1077,1 924,3 152,8 100% 1077,1 924,3 152,8<br />
Carbogel Viskositet Gul 41,8 35,9 5,9 100% 41,8 35,9 5,9<br />
Bentone128 Viskositet Gul 0,0 0,0 0,0 100% 0,0 0,0 0,0<br />
Carb<strong>om</strong>ulHTN Emulgator Gul 52,3 44,9 7,4 100% 52,3 44,9 7,4<br />
FL-1790 Reduserervæsketap Grønn 10,5 9,0 1,5 100% 10,5 9,0 1,5<br />
CaCl2 Saltinnhold Gul 75,3 64,7 10,6 100% 75,3 64,7 10,6<br />
Magmatrol Reduserervæsketap Gul 6,3 5,4 0,9 100% 6,3 5,4 0,9<br />
Totalt 2481,2 2136,7 344,5 1228,4 1252,8 1061,4 1075,2 167,0 177,6<br />
Vedlegg - kjemikalieoversikt og miljøklassifisering 45
Table 12.4 Total beregnet forbruk og utslipp av sementeringskjemikalier<br />
Handelsnavn Funkjson<br />
Miljø<br />
klassifisering<br />
Forbruk<br />
(tonn)<br />
Utslipp<br />
(tonn)<br />
Kvari brønn<br />
(tonn)<br />
%av stoff<br />
grønn gul<br />
Forbruk(tonn)<br />
grønn gul<br />
Utslipp(tonn)<br />
grønn gul<br />
Kvari brønn(tonn)<br />
grønn gul<br />
BARITE Vektmateriale Grønn 398,2 143,9 254,3 100% 398,2 143,9 254,3<br />
CALCIUMCHLORIDEBRINE Saltløsning Grønn 6,0 1,1 4,9 100% 6,0 1,1 4,9<br />
CementClassGwith EZ-FloII Sement Grønn 623,8 33,0 590,8 100% 623,8 33,0 590,8<br />
CFR-8L Dispergerinsmiddel Gul 18,6 0,5 18,1 64% 36% 11,9 6,7 0,3 0,2 11,6 6,5<br />
ECONOLITE LIQUID Ekstender,additiv Grønn 1,0 0,2 0,7 100% 1,0 0,2 0,7<br />
GASCON469 Gass-kontroll Grønn 15,4 1,3 14,1 100% 15,4 1,3 14,1<br />
Halad-350L Reduserervæsketap Gul 6,2 0,6 5,6 85% 15% 5,3 0,9 0,5 0,1 4,8 0,8<br />
Halad-400L Reduserervæsketap Gul 26,1 0,9 25,3 79% 21% 20,6 5,5 0,7 0,2 19,9 5,3<br />
HR-4L Retarderandetilsetningsstoff Grønn 2,0 0,2 1,8 100% 2,0 0,2 1,8<br />
HR-5L Retarderandetilsetningsstoff Grønn 2,6 0,0 2,6 100% 2,6 0,0 2,6<br />
MicroSilicaLiquid Gass-kontroll Grønn 85,9 1,5 84,4 100% 85,9 1,5 84,4<br />
MUSOLSOLVENT Løsningsmiddel Gul 6,5 6,5 100% 6,5 0,0 6,5<br />
NF-6 Skumdemper Gul 2,2 0,6 1,6 7 % 93% 0,2 2,0 0,0 0,6 0,1 1,5<br />
SCR-100LNS Retarderandetilsetningsstoff Gul 15,9 0,3 15,6 80% 20% 12,7 3,2 0,2 0,1 12,5 3,1<br />
SEM8 Emulgator Gul 3,7 3,7 33% 67% 1,2 2,4 0,0 0,0 1,2 2,4<br />
TunedLightXLBlendseries Sement Grønn 65,4 9,8 55,6 100% 65,4 9,8 55,6<br />
TunedLightXLEBlendSeries Sement Grønn 95,1 8,6 86,5 100% 95,1 8,6 86,5<br />
TunedSpacerE+ Spaceradditiv Grønn 21,7 8,5 13,2 100% 21,7 8,5 13,2<br />
Totalt 1396,3 211,1 1185,3 1369,1 27,3 210,0 1,1 1159,1 26,2<br />
Table 12.5 Total beregnet forbruk av brønntestkjemikalier<br />
Handelsnavn Funkjson<br />
Miljø<br />
klassifisering<br />
Forbruk<br />
(tonn)<br />
Til land<br />
(tonn)<br />
%av stoff<br />
grønn gul<br />
Forbruk(tonn)<br />
grønn gul<br />
Til land (tonn)<br />
grønn gul<br />
ClairsolNS Baseolje Gul 189,0 189,0 100% 0,0 189,0 0,0 189,0<br />
Bakerclean5 Rensemiddel Gul 22,5 22,5 74 % 26 % 16,7 5,9 16,7 5,9<br />
Bakerclean6 Rensemiddel Grønn 15,0 15,0 100% 15,0 15,0<br />
XanplexT Viskositet Grønn 2,7 2,7 100% 2,7 2,7<br />
FP16 LG Skumdemper Gul 1,1 1,1 100% 1,1 1,1<br />
NaCl Saltløsning Grønn 772,2 772,2 100% 772,2 772,2<br />
Milbio NS Biosid Gul 2,9 2,9 100% 2,9 2,9<br />
Noxygen Oksygenfjerner Grønn 2,3 2,3 100% 2,3 2,3<br />
Lime Alkalitet Grønn 2,3 2,3 100% 2,3 2,3<br />
Brinepac2000A Korrosjonsinhibitor Gul 36,0 36,0 55 % 45 % 19,8 16,2 19,8 16,2<br />
NaBr Saltløsning Grønn 1002,9 1002,9 100% 1002,9 1002,9<br />
Glycol(MEG) Forhindrehydratdannelse Grønn 100,0 100,0 100% 100,0 100,0<br />
Methanol Hydratfjerner Grønn 9,5 100% 9,5 fakling<br />
JetLubeSealGuardECF Gjengefett Gul 0,1 0,1 fakling<br />
OceanicHW443R Produksjonskontroll Gul 1,2 1,2 89 % 12 % 1,1 0,1 1,1 0,1<br />
Totalt 2159,6 2150,0 1944,3 215,2 1934,9 215,1<br />
Table 12.6 Total beregnet forbruk og utslipp av riggkjemikalier<br />
Handelsnavn Funksjon<br />
Miljøklassifisering<br />
Forbruk<br />
(tonn)<br />
Utslipp<br />
(tonn)<br />
Til land<br />
(tonn)<br />
%av stoff<br />
Grønn Gul<br />
Førbruk(tonn)<br />
Grønn Gul<br />
Utslipp (tonn)<br />
Grønn Gul<br />
Til land (tonn)<br />
Grønn Gul<br />
PelagicGZglycol BOPvæske Grønn 1,34 1,34 100,0% 1,34 1,34<br />
Pelagic50 BOPFluidConcentrate BOPvæske Gul 9,67 9,67 39,3% 60,7% 3,80 5,87 3,80 5,87<br />
PelagicStackGlycolV2 BOPfrostvæske Grønn 7,83 7,83 100,0% 7,83 7,83<br />
CCturboclean Riggvaskemiddel Gul 8,12 4,06 4,06 100,0% 8,12 4,06 4,06<br />
MarcleanRC Vaskeogrensemiddel Gul 1,13 1,13 82,4% 17,7% 0,93 0,20 0,93 0,20<br />
JetLubeSealGuardECF Gjengefett Gul 0,00030 0,00005 0,00026 1,2 % 98,8% 0,00000 0,00030 0,00000 0,00004 0,00000 0,00025<br />
JetLubeSealGuardNCS30ECF Borestrenggjengefett Gul 0,73 0,11 0,62 1,1 % 98,9% 0,01 0,11 0,00 0,11 0,01 0,61<br />
Totalt<br />
28,8 24,1 4,7 13,9 14,3 13,9 10,2 0,007 4,7<br />
Table 12.7 Totaloversikt forbruk av riggkjemikalier i lukket system med forbruk over 3000 kg/år<br />
Handelsnavn Funksjon<br />
Miljøklassifisering<br />
Forbruk/år<br />
(tonn) Grønn<br />
%avstoff<br />
Gul Rød Svart Grønn<br />
Forbruk(tonn)<br />
Gul Rød Svart<br />
HOUGHTO-SAFE RAM2000N Hydraulikkvæske(inkl.BOPvæske) Svart 3 81,5% 18,4% 0,1% 2,45 0,55 0,003<br />
HyspinAWH-M32 Hydraulikolje Svart 3 93,5% 6,5% 2,81 0,20<br />
HyspinAWH-M46 Hydraulikolje Svart 40 91,8% 8,2% 36,72 3,28<br />
Totalt<br />
46,0 2,4 40,1 3,5<br />
Vedlegg - kjemikalieoversikt og miljøklassifisering 46
Table 12.8 Totaloversikt av beredskapskjemikalier<br />
Handelsnavn Miljø-klassifisering Forbruk(tonn) Utslipp(tonn) Kriterier for bruk<br />
TEQLUBENS Gul 5 5 Smøremiddel<br />
Bakerclean5 Gul 4 4 Tensid-såpe<br />
Bakerclean6 Grønn 4 4 Tensid-såpe<br />
CaCO3 Grønn 5 5 Taptsirkulasjon<br />
CheckLossplus Grønn 4 4 Taptsirkulasjon<br />
CitricAcid Grønn 1 1 Alkalitetskontroll/sementkontroll<br />
Flowcarb(allgrades) Grønn 5 5 Taptsirkulasjon<br />
ZanLiquid Grønn 4 4 Hvisviskositettrengsraskt<br />
Penetrex Gul 3 3 Hvisklumpdannelsepåbit er et problem<br />
LC-Lube Grønn 5 5 Taptsirkulasjon<br />
Lube-622 Gul 10 10 swmøremiddelvedbrukavvannbasertborevæske<br />
Maxguard Gul 20 20 Vedbehovavhøyprestasjons-WBM<br />
MaxshieldNS Gul 20 20 Vedbehovavhøyprestasjons-WBM<br />
MicaF/M/C Grønn 3 3 Taptsirkulasjon<br />
Milbio NS Gul 1 1 Biosid<br />
NutplugF/M/C Grønn 2 2 Taptsirkulasjon<br />
SodiumBicarbonate Grønn 1 1 Sementbehandling/pHregulering<br />
Soluflake(F/M) Grønn 3 3 Taptsirkulasjon<br />
Sugar Grønn 1 1 Retarderandetilsetningsstoffi sement<br />
R12L Grønn 1 1 Fortynningavvannbasertborevæske<br />
UltrasealPlus Grønn 2 2 Taptsirkulasjon<br />
FP16LG Gul 1 1 Skumdemper<br />
Omni-Lube Gul 6 Smøremiddel for oljebasertborevæske-ingenutslipptil sjø<br />
Bentone128 Gul 3 Hvisviskositettrengsraskt-ingenutslipptil sjø<br />
NaCl Grønn 150 150 Pakningsvæske<br />
BakerSqueeze Grønn 5 Vedstoretap<br />
SoluSqueeze Grønn 6 Vedstoretap<br />
NOXYGENL Grønn 1 1 Forhindringavkorrosjon<br />
EmulsotronCC3295-G Gul 0,36 Emulsjonsbryter;Faklet-ingenutslipptil sjø<br />
AF451 Gul 0,33 Skumdemper;Faklet-ingenutslipptil sjø<br />
PI-7188 Gul 0,35 Voksløser;Faklet-ingenutslipptil sjø<br />
Vedlegg - kjemikalieoversikt og miljøklassifisering 47