kundeavis - Sterner AquaTech
kundeavis - Sterner AquaTech
kundeavis - Sterner AquaTech
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NYTT I VANN OG AVLØP FRA STERNER AQUATECH<br />
Skikkelig avløpsrensing s.2<br />
Fluenes herre s.6<br />
Vann for konger<br />
det kjem tå’ Mjøsa<br />
Komplett vannverk i container s.5<br />
Roar Grøtlien (t.v) og Kurt Kristiansen ved Nes vannverk<br />
vender tommelen opp for det nye drikkevannet<br />
Les mer på sidene 6-7.<br />
Prisvinner i vann s.8
Holder havet rent<br />
Tromsø har lange tradisjoner for å satse langsiktig i avløprensing. Det betyr ikke minst å bruke ny teknologi.<br />
Med et uendelig hav utenfor, og til å være<br />
en av landets største kommuner i utstrekning,<br />
kunne man lett nne unnskyldninger<br />
for å “ta lett på” kloakken. Men<br />
“gutan” har vist seg sitt ansvar bevisst.<br />
Det er tradisjoner for å ta avløpsvannet på<br />
alvor og nye løsninger har gått hånd i<br />
hånd med ansvarlig drift.<br />
Naturen setter standard<br />
- Muligens er det gavene naturen har gitt<br />
oss – en rent miljø og glassklare order!<br />
Her er det så storslått at man føler et<br />
moralsk bud for å rense godt, sier han<br />
med et smil, driftsleder for avløp Jan<br />
Stenersen ved Tromsø kommunes VA-avdeling.<br />
Etaten kan vise til svært gode renseresultater<br />
og et velfungerende kloakksystem.<br />
Både i by og bygd.<br />
- Vi er en bykommune, med mye tettbebyggelse,<br />
men vi har enorme avstander.<br />
Arealmessig er vi ere ganger så<br />
store som Oslo kommune, men vi har<br />
bare 67 000 innbyggere. Men vi har gjort<br />
hjemmeleksa vår og har kontroll på hvert<br />
eneste hus, hver enkelt slamavskiller, sier<br />
Jan og går opp på taket til det godt<br />
skjulte renseanlegget og skuer utover sitt<br />
rike.<br />
I bygget bak ham går kloakkrensingen for<br />
egen maskin, dag ut og dag inn.<br />
Primær rensing<br />
Som de este kystkommuner fra<br />
Haugesund og nordover har Tromsø kun<br />
krav om primærrensing, som kjent er<br />
dette å ta vekk minst halvparten av det<br />
suspenderte organiske innholdet. Men i<br />
Tromsø gjør man litt mer enn som så.<br />
- Ikke et vondt ord om andre, men vi har<br />
vel en grunnholdning om å gjøre ting<br />
skikkelig. Vi ønsker dessuten at våre beslutninger<br />
skal stå på egne ben og være<br />
bærekraftige. Jeg vil også nevne at vi i tillegg<br />
til teknologi bruker mye ressurser på<br />
å lage vakre renseanlegg og presentable<br />
pumpestasjoner. Det er vår referanse -<br />
ramme, da sier det seg selv at vi også<br />
legger en god del ressurser i teknologien,<br />
sier Stenersen.<br />
For å være på den sikre siden av kravet<br />
har man i en årrekke prøvd ut ulike typer<br />
teknologi. Før de oentlige kravene for<br />
noen år tilbake var meislet ut var man<br />
igang med å planlegge.<br />
- Vi synes at en avløps- og miljøetat skal<br />
se framover, og bør ha en selvstendig<br />
miljøledelse, velge teknologi utfra egne<br />
erfaringer og satse langsiktig, sier<br />
Stenersen.<br />
Et ott anlegg<br />
Et av anleggene ligger like ved yplassen<br />
i Tromsø, på Langnes, i et område av<br />
Vannet siles først i MaskoZoll linjene bak før det går videre til<br />
mikrosiler foran. Bak til venstre en mindre MaskoZoll, som<br />
siler slammet fra mikrosilene, som er av fabrikat<br />
Hydrotech.<br />
kommunen som er i sterk oppbygning.<br />
- Dette anlegget er ikke bare robust og<br />
pålitelig, det renser også godt over kravet,<br />
uten vi man må springe innom og passe<br />
på. Faktisk står så gode anlegg som dette<br />
i fare for å bli dårlig stelt med, så her er vi<br />
litt bortskjemt, sier Stenersen. Løsning -<br />
ene man har valgt passer godt til behovet,<br />
og avløpsanlegget er svært<br />
eektivt.<br />
- Vi ligger på ca. 60 % rensing i gjennomsnitt<br />
og ved dette anlegget sikkert enda<br />
høyere, sier Stenersen, og viser til<br />
Langnes RA, som ligger like ved yplassen.<br />
Takket være et pent utført anlegg<br />
og en vellykket arkitektur er<br />
an legget nesten helt skjult og har fasade<br />
kun mot vest. Det utgjør en liten kolle i<br />
terrenget.<br />
- Siden det ligger like ved yplassen<br />
velger mange å komme hit for å se på løsningene<br />
våre, og det har vi ingenting i<br />
mot, men vi legger ikke skjul på at det har<br />
kostet penger å komme dit vi er; å forsøke<br />
nye løsninger krever både nysgjerrighet<br />
og vilje til å prøve, og det skal vi fort sette<br />
med, sier Stenersen.<br />
Anlegget er godt planlagt, og har en<br />
rekke nesser, blant annet ren og uren<br />
sone og et avansert ventilasjonssystem<br />
som har overtrykk på ren sone. All luft<br />
som går ut varmeveksles og renses i<br />
barkseng. - For tre r siden teltet to tyske<br />
turister på bark-senga i en uke, da kan<br />
man vel ikke klage, sier Jan med et smil.<br />
Norsk og svensk teknologi<br />
Langnes RA er ett av fem kloakkrenseanlegg<br />
i kommunen. Prosessen består av<br />
to-trinns siling. Spylevannet fra siste siletrinn<br />
tilsettes polymer for å bedre slamfortykkelsen.<br />
Deretter går silmassen til<br />
kompostering på friland.<br />
- Kloakken pumpes hit fra tre stasjoner.<br />
Det er viktig å utforme pumpestasjoner<br />
slik at kloakken blir varsomt behandlet. Vi<br />
ønsker å få partiklene så hele som mulig.<br />
Derfor er pumpene turtallsregulert,<br />
understreker Stenersen. Som vanlig har<br />
man et sandfang, her et som virker etter<br />
sentrifugalprinsippet. Sand vil som kjent<br />
ellers slite utilbørlig på utstyret videre i<br />
prosessen, der alt forøvrig er utformet i<br />
syrefast stål, på grunn av aggressive<br />
gasser som utvikles.<br />
Den første silingen foregår i en perforert<br />
skråstilt rørsil der “varsomme hender”<br />
som stryker det faste stoet varsomt oppover<br />
mens vannet renner gjennom, før<br />
øverst går til komprimering og pressing<br />
for vann. Da inneholder det ca. 30 % tørrsto.<br />
- Det minner om bølgene på en strand,<br />
som skyver partiklene oppover, men
vannet siger ned gjennom sanden,<br />
forklarer Jan. Systemet er norsk og<br />
heter MaskoZoll. Man har tre linjer,<br />
og lysåpningen er på 1 mm. Omtrent<br />
en tredjedel av det faste stoet tas ut<br />
her og det er mye ber og større partikler<br />
som fanges opp. Etter pressing<br />
går silslammet direkte til container.<br />
Mikrosiler overtar<br />
- At silingen er så problemfri og går<br />
knirkefritt er viktig. Nesten hva som<br />
helst kan komme gjennom her,<br />
understreker Stenersen.<br />
Vannet går fra den første silingen til<br />
neste trinn, som er mikrosiler,<br />
svenskproduserte av typen Hydrotech,<br />
med lysåpning ca 0,1 mm.<br />
Filteret har en silduk med små kamre<br />
og det legger seg på et tynt lag<br />
“slam”, som bidrar til ltreringen.<br />
Man har dessuten utformet<br />
spyledysene med en unik rensefunksjon.<br />
Det går innvendige børster i<br />
dysene, som ellers ville gått tette<br />
siden man bruker utløpsvann i spylingen.<br />
- Dette ltereret gir et slam på tørrsto<br />
ca 15 %, som vi tidligere kjørte<br />
rett til MaskoZoll-anlegget. Et forsk-<br />
ningsprosjekt avdekket at svært mye<br />
vann gikk på rundgang i anlegget.<br />
Derfor tilsetter vi polymer, for å<br />
hjelpe til med fortykkingen. Dette<br />
har gitt svært gode resultater, sier<br />
Stenersen.<br />
Etter mikrosiling går vannet ut i sjøen<br />
i dykket utløp. Slammet går til fortykker<br />
og så til en egen sil-linje, dette<br />
er et også et MaskoZoll-anlegg. Silgodset<br />
herfra går til samme komprimering<br />
og pressing som den øste<br />
silingen, før det går til container<br />
sammen med det andre silgodset.<br />
- Vi har prøvd ulike typer rensing, og<br />
har som andre kommuner gjort både<br />
gode og mindre gode investeringer.<br />
Her har vi imidlertid et anlegg som vi<br />
selv har vært med på å utforme, og<br />
som fungerer teknisk meget bra, sier<br />
Stenersen.<br />
Godt over kravet<br />
Havet utenfor Tromsø er sannsynligvis<br />
noe av det minst påvirkede i<br />
verden, men Tromsø kommune har<br />
de samme kravene til rensing som<br />
alle andre. - Vi ligger i dag i gjennomsnitt<br />
på 60 % rensing, med god<br />
drift og njustering av prosessen. Det<br />
koster ikke mer å rense godt, så hvorfor<br />
ikke, påpeker Jan Stenersen.<br />
I dag driver man fem renseanlegg<br />
basert på partikkelerning, og<br />
Fylkesmannen kontrollerer avløpsvannet.<br />
-Vår utslippstillatelse er basert på at<br />
vi i ca. 8 av 10 tilfeller er innenfor<br />
kravet. For å oppnå en slik leveringssikkerhet<br />
må vi ha en god margin,<br />
derfor synes vi at anlegget bør prestere<br />
godt. Fjordundersøkelser viser<br />
dessuten at omkring øya der byen<br />
ligger er det en bakevje, på tross av<br />
et stort hav må vi passe på oss selv.<br />
Og sjøen blir stadig renere, så da gjør<br />
vi jobben vår, forteller Jan Stenersen.<br />
Ved etatene arbeider man langsiktig<br />
med ulike scenarier for mengden avløpsvann<br />
og behov for rensing. Selv<br />
forventer han en stor befolkningsvekst<br />
i regionen de nærmeste femti<br />
år, og mange beslutninger i avløpssektoren<br />
bør være langsiktige.<br />
- Se femti år tilbake, sammenlign i<br />
dag med dengang, og trekk linjen<br />
framover.<br />
Det vil skje store ting, da må vi som<br />
tar hånd om kloakken henge med,<br />
sier driftssjefen.<br />
- Fra renseanlegget kan vi ofte se havørnen trekke innover,<br />
når naturen byr på seg selv føles det godt å føre en ansvarlig<br />
og skikkelig avløpsrensing, sier Jan Stenersen, driftssjef for<br />
VA i Tromsø Kommune.<br />
Kloakken før rensing<br />
Slam fra mikrosil tilsatt okkulant, rett før siling<br />
Silgodset komprimeres<br />
Silgodset presses<br />
Et fast og kompakt slam! Til kompostering
Trippelt sett biolter<br />
Dobbelt sett ozongeneratorer<br />
Dobbelt sett kontakttanker for ozon<br />
Vann for konger<br />
Lager supert drikkevann av Mjøsa<br />
VANNVERKET LIGGER på Nes ved Mjøsa, på<br />
Brummunddal-siden, innenfor den velkjente<br />
Helgøya, kjent fra Kongesagaen. Den solrike<br />
grenda er rik på historiske spor helt fra bronsealderen<br />
og rommer mest landbruk, blant annet<br />
Norges største solbærplantasje.<br />
- Det er et utrolig godt drikkevann blitt, smak på<br />
det! Det sier Roar Grøtlien, som står for den daglige<br />
praktiske driften ved Nes Vannverk i Ringsaker<br />
Kommune. Etter at vannverket har gått<br />
jevnt og trutt i ett år står resultatet til topp<br />
karakter. - Jeg foretrekker dette fremfor mye av<br />
det som kommer på aske, men jeg vil ikke<br />
nevne noen merker, sier Kurt Kristiansen, operatør<br />
under opplæring.<br />
- Med et fargetall mellom 15 og 20, er det per -<br />
fekt for bruk av Aquazone metoden, slik som her,<br />
sier Erling Rost fra <strong>Sterner</strong> Aquatech. Han er inn -<br />
om for å se til anlegget han har dimensjonert og<br />
utformet.<br />
Fra de store dyp<br />
-Det har blitt et kompakt og ryddig vannverk,<br />
vegg i vegg med avløpsrenseanlegget, noe som<br />
gjør det mulig å spare bemanning, og anlegget<br />
trenger lite ettersyn. Det går stort sett av seg<br />
selv, må bare justeres en sjelden gang, sier Roar<br />
Grøtlien.<br />
Forutsetningene er også gode: Da inntaks ledn -<br />
ingen til vannverket ble lagt på syttitallet var<br />
man tvunget til å gå dypt, helt ned til nesten tre<br />
hundre meter, og mer enn to kilometer fra land,<br />
først og fremst fordi Mjøsa på denne tiden var<br />
ganske forurenset. I ettertid har Mjøsa blitt<br />
renere, så råvannet på dypet er noe av det beste<br />
som nnes. Det er også inntrykket på stranda<br />
rett utenfor renseanlegget, der Mjøsa er klar og<br />
n å se på.<br />
- Mjøsa var ille ute, men takket være rensing av<br />
utslipp og fosfatfrie vaskemidler har hun stadig<br />
blitt bedre. I dag drikker faktisk enkelte bygdinger<br />
rett fra overaten, men med moderne<br />
krav til sikkerhet og hygiene må det naturligvis<br />
renses før folket skal drikke det, presiserer Roar.<br />
Utdatert barriere<br />
Tidligere ble dypvannsinntak betraktet som en<br />
fullgod hygienisk barriere, men målinger viser at<br />
dette ikke holder i dag, og heller ikke her, råvannet<br />
inneholder kolibakterier med utspring i<br />
menneskelig aktivitet.<br />
- Mjøsa er et unikt naturlig miljø og en viktig<br />
lokal vannressurs, det er en sjø i bedring, med<br />
storørret i orden, og det nnes også noe så<br />
spesielt som stedegne dypvannsreker her, innestengt<br />
fra havet etter istiden, det hender ofte at<br />
de kommer opp i hopetall med råvannet, et<br />
kvalitetstegn følge Roar.<br />
På sitt dypeste er hun nesten fem hundre meter.<br />
Siden inntaksledningen ble bygget har man i<br />
mange år klart seg med siling, UV og noen grad<br />
klorering. Men i tråd med moderne krav til<br />
sikkerhet og kvalitet har kommunen satset på en<br />
ny og miljøvennlig teknologi.
- Vannet tilsettes en liten mengde hjemmelaget ozon, får stå i tyve<br />
minutter og renses så i biofilter, det blir et flott drikkevann, sier<br />
Roar Grøtlien, som står for den daglige driften ved Nes Vannverk.<br />
Lufta på stedet<br />
Vannbehandlingen er kjemikaliefri og bruker kun<br />
energi og luft i prosessen.<br />
- Vi lager ozon fra oksygen som utvinnes av lufta på<br />
stedet. Dette ozonet får lov til å reagere med<br />
vannet i en oppholdstank, der vannet holdes tilbake<br />
i tyve minutter. Da er alt organisk materiale<br />
reagert opp med ozon, som er en tyve ganger<br />
sterkere oksydant enn klor, forklarer Erling Rost.<br />
Etter dette går den tynne organiske suppa til et<br />
biolter, som setter til livs det som er av næring.<br />
Substratet i biolteret er aktivt kull, som også<br />
tiltrekker seg aromatiske forbindelser som eller vil<br />
kunne sett smak på vannet, slik det er vanlig ved<br />
produksjon av mineralvann ved bryggerier. Etter<br />
dette desinseres vannet med UV-lys.<br />
Anlegget har minst dobbel besetning av alt utstyr,<br />
med to ozongeneratorer, to kontakttanker for ozon<br />
og tre biolter.<br />
- Vi har klor i beredskap, men vi har et bra ledningsnett,<br />
slik at klor trolig ikke blir nødvendig, og<br />
har valgt å beholde UV-anlegget inntil videre,<br />
siden det var fullt funksjonelt, forklarer Grøtlien.<br />
Tipp topp anlegg<br />
- Anlegget er lettdrevet og greit, siden råvannet<br />
har en stabil kvalitet settes dosen ozon til en fast<br />
verdi, som her er på 2 gram ozon pr. 1000 liter<br />
vann. Dette kan enkelst justeres etter målt mengde<br />
restozon som er i vannet, som måles og<br />
rapporteres direkte, sammen med andre kjemiske<br />
data, som pH og fargetall, forklarer Grøtlien.<br />
<strong>Sterner</strong> Aquatech har levert en rekke slike anlegg<br />
de siste årene og anlegget på Nes bygger på erfaring<br />
og utvikling med denne metoden.<br />
- Vi har plukket komponenter og teknologi på<br />
øverste hylle for å sikre problemfri drift. Ikke minst<br />
når det gjelder deler og pakninger må man være<br />
bevisst; ozon er reaktivt og stiller spesielle krav til<br />
utforming, presiserer Erling Rost.<br />
Produksjonen ligger i gjennomsnitt på 25-30<br />
kubikk pr. time i snitt over døgnet, som forsyner<br />
2000 husstander med det daglige vann. Det nye<br />
vannverket er bygget inn i de gamle lokalene som<br />
kk hevet taket, som ble tatt av for innheising av<br />
de store tankene.<br />
Slik er Aquazone-prosessen<br />
Et lite vannverk<br />
i container<br />
Ferdig montert, klar til igangkjøring<br />
og med alle fasiliteter for drift.<br />
STADIG FLERE små vannverk leveres komplett i container,<br />
det kan kunden spare mye på.<br />
- All montasje ferdig gjort, inkludert elektronikk, sikringsskap,<br />
ledninger og opplegg, til og med møbler til<br />
oppholdsrom og innlagt vann og avløp om det trengs.<br />
Det gjør alt enklere for kunden som sparer store utgifter,<br />
det blir som et ferdighus, bare at det er helt ferdig, sier<br />
Leif Thomas Johannesen ved <strong>Sterner</strong> Aquatech, som<br />
nylig har sendt avgårde et slikt anlegg til en hyttegrend,<br />
for produksjon av drikkevann.<br />
Alt er ferdig montert klar til drift<br />
Stor frihet<br />
Det eneste som gjenstår ved levering er å koble på innløp<br />
og utløp av vannet utenfor veggen, og sette i kontakten.<br />
Noen velger å lage hullet i veggen selv, for å<br />
tilpasse dette lokalt. Resten er plug and play, forteller<br />
Johannesen.<br />
Anleggene leveres også med en mye enklere garanti,<br />
kunden forholder seg til en leverandør, og alt er testet<br />
og gjort på forhånd. Ingen løse ledninger.<br />
Container kan gjerne inkorporeres i<br />
en hyttegrend<br />
Vannverk<br />
De este anlegg som leveres i container er vannverk,<br />
men også lterstasjoner og siler er stadig mer vanlig å<br />
levere slik. Jo mer krevende å bygge, desto enklere med<br />
container. - Men container kan også være midlertidig,<br />
mens andre tilbud er under utvikling, den kan også<br />
leies, sier Johannesen.<br />
Det er ingen begrensninger i utforming, man får løsningen<br />
fort på plass og kan senere bygge inn, dandere<br />
med torvtak, plante busker og tyttebær. Container gir<br />
frihet og robusthet i all slags vær.
- DET KUNNE SVERME enorme mengder inne i<br />
vannverket. På vegger og tak hang det uer i<br />
hopetall. Vi kjente at hallene liksom luktet av insekter<br />
i perioder, det satte sitt preg på forholdene<br />
og det kunne vi ikke fortsette å ha, sier driftssjef<br />
for vann og avløp, Fredrik Myhre Haugerud ved<br />
Frevar i Fredrikstad.<br />
Snart et år etter at det den nye inntakssilen ble installert<br />
ser Fredrik ut til å ha fått kontroll med forholdene.<br />
Flueproblemet ekstisterer ikke lenger og<br />
begroingen i anlegget er også betydelig redusert.<br />
- Vi synes det også er blitt mindre slam å spyle<br />
vekk i anlegget, samt mindre groing på vegger og i<br />
rør og kanaler, sier Haugerud.<br />
Sedimentering<br />
- Vi var faktisk ikke sikre på om et partikkellter<br />
skulle klare å løse dette problemet, men vi hadde<br />
en sterk mistanke til at egg, larver og andre insektstadier<br />
ble brakt inn med råvannet. Vi hadde også<br />
et inntrykk av at deler av renseanlegget var idelle<br />
for utvikling av uer. Særlig sedi ment eringsbassengene<br />
er dype og inneholder mye næring, og er<br />
vanskelig å holde rene. Selv om slamskrapene går<br />
Hydrotech skivelter siler ut ubudne gjester<br />
og organiske partikler ved vanninntaket.<br />
Kvitt et ueproblem<br />
Mikrosil på inntaket stoppet insekt-invasjon i vannverket<br />
jevnt og trutt i dypet vil det alltid være rester og<br />
lommer der insekter kan overleve, og sannsynligvis<br />
også trives godt, sier Haugerud.<br />
Vannverket har 8 dype sedimenteringsbassenger<br />
over to etasjer. Det er her det første rensetrinnet<br />
skjer, på veien mot sluttproduktet, som forøvrig er<br />
kjent for å være et godt drikkevann.<br />
- Vi tilsetter fellingsmidler for å få ut de store<br />
mengdene organiske stoer i vannet. Råvannet er<br />
rikt på næring, og kan for eksempel inneholde<br />
rester fra store algeoppblomstringer. Renseanlegget<br />
er robust og velfungerende, og etter<br />
sedimentering har vi to-trinns ltrering og UVdesinfeksjon.<br />
Insektplagen har ikke direkte<br />
renseteknisk betydning, så vi har ingen grunn til å<br />
tro at dette har påvirket selve renseresultatet, men<br />
å bli kvitt de små med vinger bedrer så klart<br />
arbeidsmiljøet vesentlig og bidrar til en bedre<br />
hygienisk tilstand i anlegget, sier Haugerud.<br />
Fjærmygg og våruer<br />
Undersøkelser har vist at det er særlig ærmygg og<br />
våruer som har dominert svermingene.<br />
Fjærmygg utvikler seg særlig i mudder under<br />
oksygenfattige forhold, mens ere våruearter<br />
trives godt i sakte strømmende vann med høyt organisk<br />
innhold. Begge insektgrupper er vanlige i<br />
vassdrag med høye utslipp av næringsstoer.<br />
- Jeg vil anta at det nye lteret nå tar ut egg, som<br />
disse artene legger i vannskorpen. Det kan jo<br />
nesten virke som om våre bassenger har vært rene<br />
utklekkingsanstalter for uene. Når vi har gjort<br />
rent bassengene etter at lteret kom på plass ser<br />
det ut til at begroingen også er redusert. Sannsynligvis<br />
tar vi ut en god del organisk sto, som ofte<br />
kommer med overatevannet. Spyleslammet fra<br />
lteret tyder på at dette også er en gevinst, sier<br />
Haugerud, som ikke utelukker at insektenes aktiviteter<br />
kan ha bidratt til økt begroing innvendig,<br />
muligens ved at de fysisk har kolonisert bunn og<br />
vegger.<br />
- Vi regner med at silingen vil heve eektiviteten i<br />
sedimenteringen dypest sett, selv om det er vanskelig<br />
å måle, sier Haugerud. - Vi gjør rent sedi -<br />
menteringsbassengene to ganger i året, og vi har<br />
sett at de er lettere å holde rene, dette henger<br />
tydeligvis sammen og vi har slått to uer i et<br />
smekk, legger han til...<br />
Tomme uefangere i vannverket. Etter at ny inntakssil kom i sving<br />
rapporteres det ikke bare om et innendørs uefritt miljø, men også<br />
renere tak og vegger.
Belastet vannkilde<br />
Råvannet hentes ere kilometer unna, rett nord for<br />
nabobyen Sarpsborg, i Isnesorden, en sidearm av en<br />
relativt grunn ord med forbindelse til Glomma.<br />
Vannet går herfra gjennom en gammel tømmer -<br />
tunnel, før en delstrøm tas ut gjennom en rist og<br />
føres i rør til et oppdemmet tjern rett bak vannverket<br />
i Fredrikstadmarka. Her er det en overbygget inntakskum<br />
med dykket innløp der vannet i dag nsiles<br />
før det går videre i rør rett til vannverket.<br />
- Det er klart at siden vannet kommer fra Glomma, et<br />
av landets mest belastede vassdrag, og det hentes<br />
fra overaten i et til tider turbulent vannmiljø, at det<br />
kan bli et høyt innhold av organiske stoer og ulike<br />
typer alger og plankton, særlig i forbindelse med<br />
vår- og høstsirkulasjon, sier Fredrik.<br />
At inntaksbassenget også er et tjern i skogen med et<br />
åpent biologisk miljø og en vannkvalitet i utgangspunktet<br />
rik på næring legger nok heller ingen<br />
demper på insektlivet. Veggene på inntaksbygget<br />
kan også til tider være dekket av insekter som slår<br />
seg ned etter svermingene.<br />
Fra grov til nere<br />
- Som de este andre vannverk har vi hatt en grov sil.<br />
Men den tar som kjent ikke ut mindre partikler, kun<br />
sk, rusk og rask. Nå er situasjonen en annen, nå<br />
ernes alt med lysåpning over 32 my. Etter hva de<br />
kyndige sier legger mange insekter etter parringen<br />
Fredrik Myhre Haugerud ved FREVAR i Fredrikstad nekter insekter adgang til vannverket med nytt<br />
mikrolter. Det er installert ved kilden til det tidligere insektproblemet, høydebassenget for inntak<br />
av råvann til Fredrikstad Vannverk.<br />
Sakte rennende og næringsrikt. Første trinn i vannrensingen<br />
til Fredrikstad Vannverk var tidligere et ideelt miljø<br />
for insekter. Med ny inntakssil er problemet borte.<br />
sine eggposer i overaten, disse har vi etter all sannsynlighet<br />
nå klart å stenge ute fra vannverket, forklarer<br />
Haugerud.<br />
Insekter som klekker inne i anlegget har nok aldri<br />
formert seg på ny, men det har sannsynligvis hele<br />
tiden kommet nye egg.<br />
- Med lteret stanser vi tilførselen av både insekter<br />
og egg, i tillegg til en mengde organiske materiale,<br />
som større plankton, algelamenter og en rekke insektlarver,<br />
forklarer Fredrik.<br />
Den nye silen er et skivelter fra Hydrotech, levert av<br />
<strong>Sterner</strong> Aquatech på Ski. Det består av åtte skiver<br />
med n polypropylenduk som står neddykket i et<br />
lterkammer. Filteret spyles automatisk når<br />
nivåfølere sier i fra at vannet presser på silduken.<br />
- Sila går jevnt og trutt, det er en årlig service på anlegget<br />
som inkluderer rengjøring av dukene, det er<br />
alt, sier driftssjefen.<br />
Fredrikstad Vannverk<br />
Kapasitet på 70 000 m 3 / døgn. Normal produksjon er<br />
43000 m 3 /døgn, og 15,5 mill. m 3 pr. år.<br />
Antall innbyggere er ca. 85 000 og inkluderer<br />
Fredrikstad og Hvaler kommuner, og er eneste vannverket<br />
for disse kommunene pr dato.<br />
Vannverket har en reservekilde i Tvetervannet i<br />
Sarpsborg og tillegg et nødinntak i Vistero.<br />
Vannverket er sertisert etter standardene ISO<br />
14001 (miljø) og ISO 9001 (kvalitet).<br />
Hydrotech lterstasjon<br />
Prinsipp: Selvrensende skivelter<br />
Lysåpning: 30 mikron<br />
Dimensjonerende kapasitet: 3 300 m 3 /time<br />
Antall skiver : 8
Dra til Moss - for en vannkvalitet!<br />
To ganger kåret til Østlandets beste vann. Nå installeres også ekstra sikkerhet ved Vansjø Vannverk.<br />
For å sikre befolkningen har MOVAR<br />
investert 9 mill. i et ekstra desinfeksjonstrinn<br />
ved Vansjø Vannverk.<br />
Giardia i Bergen<br />
For de este som arbeider med vannforsyning,<br />
har Giardia-epidemien i Bergen betydd<br />
en ny tidsregning og et annet perspektiv på<br />
risiko og alvor ved feil. Ennå er mange ikke<br />
fullt ut restituert etter å ha bli rammet av<br />
Giardia gjennom drikkevannet. Bergen kommune<br />
har gjennom sitt forsikringsselskap<br />
utbetalt nesten 30 mill. i erstatninger til<br />
skadelidende. Kostnadene som er påløpt i<br />
sykepenger og helsebehandling er det ingen<br />
som har tall på.<br />
Tidligere var det tarmbakterier man fryktet<br />
skulle forurense drikkevannet, og da med<br />
begrensede konsekvenser dersom uhell<br />
skulle forekomme. Med påvisning av Giardia<br />
og tilsvarende parasitter i norske vassdrag er<br />
konsekvensene for den som skulle bli smittet<br />
langt alvorligere. Et større ansvar hviler på<br />
vannverk og kommuner.<br />
- Dette er parasitter som kan ha alvorlige<br />
konsekvenser, og som har gjort at vi har sett<br />
nøye på risikoen, og ført til at vi har valgt å<br />
investere i ekstra sikkerhet, forteller Grimen.<br />
Intet pålagt krav<br />
MOVAR har med UV- desinfeksjon tatt et<br />
skritt lenger i retning av sikkerhet enn<br />
myndighetene stiller krav om. Erfaring viser<br />
at UV har virkning mot Giardia foruten å<br />
sikre vannet mot de este mikroskopiske organismer.<br />
- Våre rådgivere har regnet ut at sannsynligheten<br />
for at skadelige partikler kan slippe<br />
gjennom renseanlegget er mikroskopisk.<br />
Etter gjeldende standarder mener vi at vi<br />
allerede har to hygieniske barrierer mot<br />
både bakterier, virus og parasitter. Jeg tror<br />
likevel mange vil synes at denne ekstra<br />
tryggheten er verdt pengene, sier Grimen.<br />
Fordeler man investeringen i UV-anlegget<br />
over 10 år og tar med de årlige ekstra driftsomkostningene<br />
dreier det seg kanskje om<br />
noen tikroner for hver husstand pr år, for de<br />
este å regne som en lav pris for ekstra<br />
sikkerhet mot uhumskheter i drikkevannet.<br />
- For en begrenset sum i året sikrer vi folk<br />
mot at slike organismer skal kunne passere<br />
vannverket i live. Vi forsyner over 60 000<br />
mennesker med det daglige vann. Jeg<br />
regner med at folk vil se investeringen som<br />
et signal på at vi er bevisste vårt ansvar; vi vil<br />
at folk skal være trygge, sier Grimen.<br />
Måler UV-behovet<br />
UV-anlegget består av 4 store lavtrykks UVaggregater,<br />
hver med 32 lamper, som hver<br />
har et eektbehov på 11,6 kW/time ved<br />
maks belastning. Anlegget har automatisk<br />
drift og både rengjøring av kvartsglass og<br />
vasking av UV-kammer skjer ved bestemte<br />
intervaller. En rekke sensorer overvåker både<br />
UV-transmisjonen og UV-intensiteten. Dette<br />
bestemmer videre behovet for UV-bestrål-<br />
ingen og UV-dosen som til enhver tid vises.<br />
Ved avvik vil varsellamper blinke i løpet av<br />
sekunder.<br />
Produksjonen er normalt på ca 20 000<br />
m 3 /døgn som kan toppe seg til 35 000 m3<br />
etter behov. Anlegget har kapasitet til å<br />
levere opp mot 45 000 m3/døgn. Vannet<br />
kloreres lett etter kulllterne.<br />
- Ved siden av ltrering og UV er også klor -<br />
ering en hygienisk barriere. Vi kunne nok<br />
levert et trygt drikkevann uten å klorere det,<br />
men det har fordelen med restvirkning på<br />
veien fra vannverket til forbruker, sier<br />
Grimen.<br />
Etter produksjon blir vannet pumpet til et<br />
høydebasseng, som har ca. 8 timer med<br />
reservevann om vannproduksjonen skulle<br />
stoppe. Derfra blir vannet distribuert til de<br />
enkelte kommuner.<br />
Lavtrykks UV<br />
Etter å ha gjennomført anbudsrunder falt<br />
valget på et lavtrykks UV-anlegg av type<br />
Wedeco BX3200. Sammenliknet med<br />
medium trykks UV har dette rimeligere<br />
driftskostnader. Høyttrykks UV har først og<br />
fremst fordeler der man har svært begrenset<br />
plass, som i sjøfartøyer eller i ellanlegg.<br />
- Ved anbudsutlysing på anlegget ble UV-anleggets<br />
egenskaper vektet - med 40 % på<br />
Vannverket må først rense vannet tilsvarende metoder som brukes i kloakkrensing. Dette produserer et slam som etter sentrifugering går til deponering på barkseng.<br />
Prosjektleder Kaj-Werner Grimen har hatt ansvaret<br />
for bygging av UV-anlegg ved<br />
Vansjø Vannverk og kan heretter tilby en enda<br />
sikrere vannkvalitet.<br />
utgitt av:<br />
-kilden til liv og vekst<br />
sentralbord 64 85 94 20<br />
www.sterneraqua.no<br />
pris, 30 % på kvalitet, 20 % på referanser<br />
samt 10 % på andre egenskaper, som er en<br />
“rating” basert på hva anlegget faktisk har<br />
prestert under internasjonal uavhengig testing<br />
i forbindelse med godkjenningen. I prisvurderingen<br />
ligger også innbakt utgifter til<br />
drift og vedlikehold i 10 år, forklarer Grimen,<br />
som er svært fornøyd med innkjøpet. Det var<br />
ere tilbydere på banen men det var <strong>Sterner</strong><br />
Aquatech på Ski som kk kontrakten.<br />
- Vi er godt fornøyd med gjennomføringen,<br />
selv om vi måtte skifte ut noen pumpemotorer<br />
som dessverre viste seg å ikke<br />
kunne bli med videre, anlegget fungerer<br />
etter forventningene, sier Grimen. Install -<br />
eringen av UV-anlegget er gjennomført på<br />
under et år, inkludert alle bygningsmessige<br />
endringer og skifte av en rekke komponenter.<br />
UV –ANLEGGET<br />
Inaktiverer alle kjente mikroorganismer,<br />
inkludert Giardia og<br />
Cryptosporidium.<br />
Kapasitet - tilsammen 2000 m3/h,<br />
3 i drift, 1 stand-by.<br />
Fabrikat - Wedeco<br />
Max energiforbruk - 11, 6 kW pr<br />
UV-reaktor<br />
Viskere - automatiske<br />
Vaskeanlegg - helautomatisk<br />
Antall lamper - 4 x 32