Dokumenter/rapporter/Årsberetning 1933.pdf - Norges ...
Dokumenter/rapporter/Årsberetning 1933.pdf - Norges ...
Dokumenter/rapporter/Årsberetning 1933.pdf - Norges ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Fig. 5. Lajt!1iu1lv.<br />
Hovedgangen krysses lier av en sprekk efter hvilken knlksiencn<br />
også er oplo.t. Overst tilvenstre sees rundaktige fordypninger<br />
fremkonsmei ved oplosning.<br />
kanaler, fant vannløp fra overflaten snart<br />
vei nedigjennem grottene og ut igjen på<br />
lavereliggende steder eller forenet sig med<br />
grunnvannet i dypet. Et sådant bekkelop<br />
i en grotte vil utdype dens bunn ved å<br />
opløse kalken, og også ved mekanisk cr0sjon,<br />
og således modifisere dens profil.<br />
Angående tidspunktet for grottedannel<br />
sen er det vanskelig å ha noen sikker formening,<br />
og de forskjellige grotter behover<br />
ikke å være av samme alder. I de fleste<br />
grotter finner man imidlertid betydelige<br />
stein-, grus- og sandmasser, særlig nær deres<br />
dagåpninger, men også langt fra dagen, f.<br />
eks. i Larshullet, hvis bunn — over i km<br />
fra åpningen — er helt tilstoppet av sand.<br />
Dette fremmede materiale er tilført grot<br />
9<br />
tene utenfra på den tid da landet var dek<br />
ket av is, eller da isbreer fylte dalene op<br />
til grotteåpningenc. Smeltevann fra isen<br />
fant da vei inn i grottene og førte med sig<br />
stein, grus og sand. Disse masser har i de<br />
fleste tilfeller bare strømmet langs grotte<br />
nes bunn og ikke utfylt deres hele profil.<br />
Var det tilfelle vilde uten tvil veggenes<br />
relieff være blitt ødelagt ved det medførte<br />
steinmateriales slipende virksomhet. Grot—<br />
tene var imidlertid i hovedsaken ferdigdannet<br />
før morénemassene blev skyllet<br />
inn, og disse grotter må følgelig være eldre<br />
enn landets siste nedisning.<br />
Hvorom allting er, så frembyr grottene<br />
en rekke problemer som kun kan løses ved<br />
detaljerte studier, ikke bare av grottene<br />
selv, men også av de hydrografiske for<br />
hold. Foruten den rent videnskapelige in<br />
teresse rummer disse merkelige resultater<br />
av vannets tærende virksomhet også skjønn<br />
hetsverdier, og de har uten tvil også be<br />
tydning som turistattraksjon.<br />
Gunnar Horn.<br />
FREDNING AV SJ0FUGL I<br />
EGGLEGNINGS- OG RUGETIDEN<br />
På foranledning av en forestilling fra<br />
Vestlandske krets av 2. september 1933 og<br />
efler å ha inntatt uttalelser fra Rogalands<br />
og Østlandske krets i sakens anledning<br />
innsendte Landsforeningen under 29. 110vember<br />
1933 en søknad til Landbruks<br />
departementet sålydende:<br />
—<br />
— «Landsforeningen<br />
for Naturfred<br />
ning skal under henvisning til de enstem<br />
mige uttalelser fra østlandske og Roga<br />
landske kretser og under henvisning til de<br />
spesielle sakkyndiges varmt anbefalende<br />
redegjørelser tillate sig å gi henvendelsen<br />
fra Vestlandske Krets sin varmeste tilslut<br />
ning med en inntrengende henstilling om