Verneverdige edelløvskoger i Sogn og Fjordane – botanisk ...
Verneverdige edelløvskoger i Sogn og Fjordane – botanisk ...
Verneverdige edelløvskoger i Sogn og Fjordane – botanisk ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
hestehavre (Arrhenatherum elatius), hvitdodre (Berteroa incana), kystbjønnkjeks (Heracleum<br />
sphondylium) <strong>og</strong> storengkall (Rhinanthus serotinus).<br />
Verneverdi knyttet til edelløvsk<strong>og</strong><br />
Edelløvsk<strong>og</strong>en ved Husum representerer den mest kontinentale av alle i <strong>S<strong>og</strong>n</strong> <strong>og</strong> <strong>Fjordane</strong> (<strong>og</strong><br />
på Vestlandet generelt), <strong>og</strong> markerer derfor et endepunkt i nettverket av foreslåtte<br />
verneområder som skal fange opp oseanisk-kontinentalgradienten i <strong>S<strong>og</strong>n</strong>. Her inngår mange<br />
sørøstlige tørrbakkearter (som f.eks. bakkefiol), spesielt i åpne berg, skrenter <strong>og</strong> rasmarker i<br />
mosaikk med edelløvsk<strong>og</strong>ene. Gråor-almesk<strong>og</strong> med høgstaudebunn er godt utviklet, <strong>og</strong>så mer<br />
lågurtpregete utforminger. Lokaliteten er svært viktig for å beskrive variasjonen i<br />
<strong>edelløvsk<strong>og</strong>er</strong> i kontinentale strøk på indre Vestlandet.<br />
Andre verneverdier<br />
Generelt sett har området en rik flora, spesielt med sørøstlige arter som bl.a. bakkefiol. De<br />
fuktige edelløvsk<strong>og</strong>ene har et svært rikt innslag av vårgeofytter som bl.a. lerkespore, maigull,<br />
moskusurt <strong>og</strong> vårkål. Lavfloraen har et kontinentalt preg, <strong>og</strong> matt brunlav (Melanelia<br />
subargentifera) vokser frodig på gamle almetrær. Dette er den ene av to dokumenterte<br />
lokaliteter på Vestlandet.<br />
Kulturpåvirkning <strong>og</strong> inngrep<br />
Området har vært brukt til beite, slått, lauving <strong>og</strong> vedh<strong>og</strong>st. Det er tendenser til gjengroing<br />
flere steder. Det går en kraftlinje gjennom de nedre delene.<br />
Samlet vernevurdering<br />
Lokaliteten er svært viktig som endepunkt i oseanisk-kontinentalgradienten i <strong>S<strong>og</strong>n</strong>, men ut fra<br />
størrelse er den vurdert som regionalt verneverdig. Området bør vernes som naturreservat.<br />
Behov for skjøtsel <strong>og</strong> forvaltningstiltak<br />
Lokaliteten er viktig fordi man har en sterk mosaikk mellom ulike edelløvsk<strong>og</strong>styper <strong>og</strong> åpen<br />
vegetasjon med mange sørøstlige tørrbakkearter. Derfor er det ønskelig med virksomhet som<br />
kan åpne mer i de nedre delene i kontakt med kulturmarken. Tynning <strong>og</strong> vedh<strong>og</strong>st kan foregå<br />
etter nærmere retningslinjer. Gran bør tas ut. En forvaltningsplan bør utarbeides, <strong>og</strong> det bør<br />
tas stilling til om tynning <strong>og</strong> andre skjøtselsaktiviteter som fremmer tørrbakkefloraen bør<br />
igangsettes i nær framtid.<br />
Kommentarer til avgrensning av verneforslaget<br />
Vi er enig i utvidelsen av verneområdet som er foretatt i forhold til tidligere forslag fordi det<br />
er svært viktig å få med gradienten oppover i lia. Her forekommer mange elementer som er<br />
viktig for habitattyper <strong>og</strong> artsforekomster utenom selve de almedominerte partiene. Her kan<br />
nevnes bl.a. rasmarker, skrenter, overrislede berg, høgstaudeenger <strong>og</strong> gråorsk<strong>og</strong>er. Nedover er<br />
det viktig å få med kantsonene mot kulturlandskapet.<br />
Litteratur<br />
Korsmo (1975), Sk<strong>og</strong>en & Bjørndalen (1986).<br />
32