Verneverdige edelløvskoger i Sogn og Fjordane – botanisk ...
Verneverdige edelløvskoger i Sogn og Fjordane – botanisk ...
Verneverdige edelløvskoger i Sogn og Fjordane – botanisk ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
sesongfuktige, tildels overrislede berg forekommer <strong>og</strong>så, bl.a. hjertegras (Briza media),<br />
grønnstarr (Carex tumidicarpa) <strong>og</strong> flekkmure (Potentilla crantzii). Fjellplanter som stivstarr<br />
(Carex bigelowii) <strong>og</strong> fjellsyre (Oxyria digyna) er registrert i området (jfr. Austad et al. 1985),<br />
men det er usikkert om disse forekomstene er innenfor det foreslåtte verneområdet.<br />
Kystgrisøre (Hypochoeris radicata) er en av de få oseaniske artene som forekommer, et trekk<br />
som deles med Husum. Dauvnesle (Lamium album) utgjør et interessant ugraselement. Av<br />
øvrige arter med plantege<strong>og</strong>rafisk <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>isk interesse kan nevnes bl.a. sk<strong>og</strong>marihand<br />
(Dactylorhiza fuchsii), tysbast (Daphne mezereum) <strong>og</strong> knerot (Goodyera repens).<br />
Verneverdi knyttet til edelløvsk<strong>og</strong><br />
De rike løvsk<strong>og</strong>sliene med almesk<strong>og</strong> i Loi representerer en eksposisjon som er uvanlig for<br />
edelløvsk<strong>og</strong> i <strong>og</strong> med at de er vendt mot nordøst. Hovedinntrykket er mer fuktig enn i de<br />
øvrige sk<strong>og</strong>ene, med mye høgstaudevegetasjon i gråor-almesk<strong>og</strong>en. Likevel inneholder<br />
lokaliteten <strong>og</strong>så mer regulær alm-lindesk<strong>og</strong> av mysketype, <strong>og</strong> det finnes <strong>og</strong>så berg med<br />
varmekjære, sørøstlige arter. Loi er spesielt interessant som kulturelement knyttet til<br />
edelløvsk<strong>og</strong>, spesielt feltet med styvet almesk<strong>og</strong> i forbindelse med prosjektet til Austad et al.<br />
(1985). Lokaliteten har derfor stor verdi for dynamikkstudier <strong>og</strong> studier av kulturpåvirkning<br />
<strong>og</strong> skjøtsel av edelløvsk<strong>og</strong>.<br />
Andre verneverdier<br />
Området har rik soppflora, med bl.a. 13 rødlistearter. Forøvrig er det stor interesse i<br />
undervisnings- <strong>og</strong> forskningssammenheng knyttet til forsøksfeltet med styving <strong>og</strong><br />
restaurering.<br />
Kulturpåvirkning <strong>og</strong> inngrep<br />
Området er tidligere brukt til beite, slått, lauving <strong>og</strong> vedh<strong>og</strong>st. I forbindelse med<br />
restaureringen av lauvingsfeltet med alm har området nå stor verdi som eksempel på tidligere<br />
bruk av edelløvsk<strong>og</strong>. Det forekommer enkelte granplantefelt, tildels med store trær. En<br />
kraftlinje går gjennom den nedre delen av området.<br />
Samlet vernevurdering<br />
Lokaliteten er totalt sett vurdert som regionalt verneverdig, <strong>og</strong> bør vernes som naturreservat.<br />
Behov for skjøtsel <strong>og</strong> forvaltningstiltak<br />
Det meste av sk<strong>og</strong>en bør ikke skjøttes spesielt, bortsett fra uttak av gran. Noe vedh<strong>og</strong>st kan<br />
tillates nær gården etter spesielle retningslinjer. Forsøksfeltet til Austad et al. (1985) står i en<br />
særstilling, <strong>og</strong> må skjøttes spesielt (se nedenfor).<br />
Utviklingstendenser i prøvefeltet<br />
Det ble i 2004 observert en del endringer i undervegetasjonen i forhold til utbredelsen av de<br />
enkelte artsbestandene som er tegnet inn på fig. 10 hos Austad et al. (1985). Den viktigste<br />
tendensen var at flere av de typiske edelløvsk<strong>og</strong>sartene var gått fram på bekostning av<br />
nitrofile arter som bl.a. stornesle (Urtica dioica) <strong>og</strong> stankstorkenebb (Geranium robertianum).<br />
Blant de artene som hadde økt forekomst i prøvefeltet kan nevnes bl.a. myske (Galium<br />
odoratum), trollbær (Actaea spicata), ormetelg (Dryopteris filix-mas), sk<strong>og</strong>svinerot (Stachys<br />
sylvatica), firblad (Paris quadrifolia) <strong>og</strong> mjødurt (Filipendula ulmaria). I et fuktigere søkk<br />
hadde tyrihjelm (Aconitum septentrionale) gått fram på bekostning av sølvbunke<br />
(Deschampsia cespitosa). På en tidligere vegetasjonsløs flekk var det nå kommet inn<br />
sk<strong>og</strong>svinerot (Stachys sylvatica), myske (Galium odoratum), kratthumleblom (Geum<br />
urbanum), sk<strong>og</strong>stjerneblom (Stellaria nemorum), ormetelg ( Dryopteris filix-mas),<br />
29