Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NORSKE<br />
NORSKE<br />
Varier Velger dansk<br />
Lansering av stolen Pause<br />
Møbelkonferansen <strong>2011</strong><br />
Vi oppsummerer et vellykket arrangement<br />
sunday hele soMMeren<br />
Kortreiste utemøbler<br />
n 02 <strong>2011</strong><br />
ISSN 1892-7092<br />
M +I<br />
Profil:<br />
Torco<br />
Aksel Hansson<br />
møbler+interiør
agenda<br />
MøbElkonfEranSEn - SEMinar<br />
Miljødokumentasjon og<br />
an-<br />
Møbelmiljødokumentasjon er svært<br />
aktuelt for norske møbelprodusenter, og<br />
norsk møbel- og interiørindustri forventer<br />
at miljø vil bli en fremtidig økende<br />
konkurransefaktor. Men hvordan følger det offentlige Norge opp når det kommer til utforming<br />
48 Sri Lanka<br />
og oppfølging av miljø krav?<br />
D<br />
ette var tema da mobelfakta.no arrangerte seminar om møbelmiljødokumentasjon<br />
i tilknytning til møbelkonferansen i Ålesund.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> møbel+interiør har de siste årene satt miljø på dagsorden.<br />
<strong>Norsk</strong>e møbelprodusenter og mobelfakta.no merker<br />
økende etterspørsel etter informasjon om miljøkrav fra profesjonelle innkjøpere<br />
og private forbrukere. Et spørsmål er likevel om møbelforhandlere eller kontraktsinnkjøpere<br />
stiller reelle miljøkrav, og om disse er hensiktsmessige og sammenfallende<br />
med kravene norske møbelprodusenter arbeider for å kunne dokumentere.<br />
2 norsk møbel+industri<br />
miljøbelastNiNgeN veD offeNtlige anskaffelser skal minimeres.<br />
Det er gitt sterke politiske føringer for at offentlig sektor skal ta samfunnsansvar gjennom<br />
å bidra til sosialt forsvarlig produksjon, -handel og – forbruk. Direktoratet for<br />
forvaltning og IKT (difi) har ansvaret for å utvikle retningslinjer for offentlige innkjøp.<br />
Seniorrådgiver i Difi, Ingrid Bjerke Kolderup, gjennomgikk saksgangen for utforming<br />
av retningslinjer for miljø- og samfunnsbevisste offentlige møbelinnkjøp.<br />
Kolderup redegjorde for følgende viktige hovedpunkter: Miljøkravene i lov om offentlige<br />
anskaffelser; allerede under planleggingen av en anskaffelse skal oppdragsgiver<br />
ta hensyn til livssykluskostnader<br />
og miljøkonsekvenser<br />
av anskaffelsen. Så<br />
langt som mulig skal det også<br />
stilles konkrete miljøkrav til<br />
ytelsen i form av tildelingskriterier,<br />
kvalifikasjons- og kontraktskrav.<br />
Offentlige anskaffelser<br />
har stor markedsandel<br />
og dermed påvirkningskraft<br />
(15% av BMP – 380 milliarder).<br />
Det er derfor viktig å<br />
stille krav til miljø- og samfunnsansvar<br />
i disse anskaffelsene,<br />
skal de bidra til å<br />
presse miljøhensyn og<br />
etiske/sosiale krav nedover i<br />
leveransekjeden. Videre forventes det at det offentlige går foran som et godt eksempel,<br />
og bevaring av godt rykte og image er viktig.<br />
eNergi, Co2, biologisk maNgfolD, helse- og miljøfarlige kjemikalier,<br />
avfall er blant miljøhensynene. Det er en omfattende prosess bak utarbeidelse<br />
av verktøyene som skal benyttes i utviklingsarbeidet. Det utarbeides en bakgrunnsrapport,<br />
etableres en referansegruppe, miljøaspekter analyseres og prioroteres,<br />
og det foretas offentlige høringsrunder. Difi har utviklet et veiledende<br />
kriteriesett for kontormøbler som bla etterspør informasjon om råvarer,<br />
produksjon og avhending, i tilegg til miljøbelastninger tilknyttet selve<br />
bruken. Lang levetid for møbler vil være et av de viktigste miljøtiltakene. Levetiden<br />
avhenger av at møbelet er tilpasset bruken og at slitestyrken er tilfredsstillende.<br />
For å gjøre gode og riktige møbelvalg er det også viktig å<br />
kjenne brukerne av møbelet, hvilke behov skal møbelet dekke og hvilke evt.<br />
bruksendringer kan man forvente fremover. Dessuten er dokumentasjonskravene<br />
vesentlig element.<br />
Det er stilt spørsmål om retningslinjene fra Difi i praksis bare blir<br />
en hygienefaktor. Derfor utfordret mobelfakta.no innkjøpsleder Øystein<br />
Sætrang i Hedmark fylkeskommune til å redegjøre for det offentliges oppfølging<br />
av dem. Sætrang fremholdt at offentlige innkjøp har fokus på samfunnsansvar<br />
og miljø, og med utgangspunkt i Difis miljøkriterier og at det er valgt<br />
ut noen gjeldende minimumskrav. Spesielt to aspekter er viktige: Spesifisere<br />
og velge produkter og løsninger som er universelt utformet, og spesifisere og<br />
velge produkter og løsninger som reduserer den totale miljøbelastningen.<br />
Etter sin erfaring med bruken av miljøkriteriene, vurderer Sætrang kravene fra<br />
Difi som for komplekse i bruk, og ikke godt nok kvalitetssikret. Han mener<br />
det beste, for innkjøperne, hadde vært en enklere løsning der det var et krav<br />
til leverandør at de skal inneha miljøledelsessystem (3. part) og at det angjeldende<br />
produkt skal oppfylle miljømerkekrav (3. part).<br />
Fakta<br />
Tekst: Helene Jellestad, Difi - Direktoratet for forvaltning og IKT<br />
mobelfakta.no har pr 6. mai <strong>2011</strong>, ca 20 norske<br />
møbelprodusenter som medlemmer. Medlemsbedriftene har<br />
forpliktet seg til igangsetting av miljøtiltak i bedriften innen<br />
2 år, for å sikre bedriften både miljøvennlig- produksjon og<br />
produkter, i tillegg til kvalitetssikring av produkter. Gjennom<br />
tiltak knyttet til disse kravene skal medlemsbedriftene bli<br />
i stand til å imøtekomme den økende etterspørselen etter<br />
miljø- og kvalitetsdokumentasjon - i tillegg til å ha oppnådd<br />
mer miljøvennlige arbeidsplasser og økt konkurransestyrke.<br />
Alle norske møbelprodusenter oppfordres til medlemskap i<br />
mobelfakta.no.<br />
leder innhold<br />
Egil Sundet, bransjesjef.<br />
Forsidebilde: Variér Recliner<br />
<strong>Norsk</strong>e koNsumeNter og profesjonelle innkjøpere<br />
har særlig de siste to årene blitt vent til et bredt produktspekter til<br />
god kvalitet for en lav penge. Denne situasjonen kommer fra<br />
fallet i etterspørsel i alle markeder på grunn av finanskrisen. Fallet<br />
medførte at ledig produksjonskapasitet har måttet finne nye avsetningssteder.<br />
Mange av disse tilbyderne har kommet hit siden<br />
det norske marked falt mindre enn de fleste andre markeder.<br />
DeN hjemlige leveraNDøriNDustrieN slet allerede<br />
med kostnadsproblemer gjennom norske lønninger og<br />
kostnader blant de høyeste i verden. For leverandører av varer<br />
uten unikt design, spesielle produktegenskaper, en veldig effektiv<br />
verdikjede, merkenavn eller andre særskilte konkurransefortrinn<br />
så ble en allerede krevende situasjon de strevet med å tilpasse seg<br />
og komme på forskudd av, vesentlig forverret av både fall i etterspørsel<br />
og stor vekst i tilbudet.<br />
Det er forsiktige tegN til vekst igjen og produksjonskapasiteten<br />
har blitt vesentlig redusert i flere land. Men vanskelighetene<br />
norske leverandører står overfor er likevel fortsatt på et<br />
høyt og krevende nivå. Utfordringene er mange, men det er også<br />
mulighetene! På Møbelkonferansen tok vi opp effektene av den<br />
lavpriskampanje som har vært i markedet i de siste år og resulta-<br />
vaNskeligheteNe <strong>Norsk</strong>e leveraNDører står<br />
overfor er likevel fortsatt på et høyt<br />
og kreveNDe Nivå.<br />
tet som stort sett er at ingen av leddene i verdikjeden har tjent på<br />
dette. Ei heller er lave priser det forbrukerne etterspør. Bransjeforeningen<br />
– <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> møbel + interiør – vil fortsette å bidra<br />
til en utvikling av konkurransekraft i leverandørindustrien, men<br />
vi vil også trekke handelsleddet med.<br />
Egil Sundet<br />
2 Møbelkonferansen <strong>2011</strong><br />
3 Leder<br />
3 Innhold<br />
4 Best på senga<br />
Grindberg Trevarefabrikk<br />
7 Dypdykk i møbelindustrien<br />
<strong>Industri</strong>rettet møbeldesign<br />
8 Ny tid – nye tanker<br />
VAD<br />
11 100%Norway<br />
London Design Festival<br />
11 insidenorway<br />
ICFF New York<br />
12 Tunge tider – nye veier<br />
Møbelindustrien framover<br />
14 Messetider<br />
Oppsummering<br />
16 Siste side<br />
Medlemstilbud<br />
Møbelkonferansen <strong>2011</strong><br />
kolofon<br />
Ansvarlig utgiver<br />
Egil Sundet<br />
Redaktør<br />
Knut Skoe<br />
Bidragsytere dette nummer<br />
Helene Jellestad<br />
AD, lay-out<br />
Juve<br />
Opplag 1800<br />
Trykk: Brandprint AS, Oslo<br />
9. årgang<br />
For annonsepriser eller om du ønsker å motta<br />
bladet, kontakt es@norskindustri.no<br />
Neste nummer<br />
September <strong>2011</strong><br />
Utgiver<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> – møbel+interiør<br />
Pb.: 7072, Majorstuen, 0306 OSLO<br />
Tlf.: 23 08 88 00<br />
www.norskindustri.no/mobel<br />
01:<strong>2011</strong><br />
3
Torco<br />
4 norsk møbel+industri<br />
EkStrakt:<br />
Torco<br />
omsetning: Ca. 25 millioner<br />
ant. ansatte: 12 årsverk<br />
Web: www.torco.no<br />
Eiere Roede Holding, Simen Lien, Erik Roede<br />
M<br />
eD utgaNgspuNkt i<br />
proDuksjoNsaNlegg<br />
på Gol i Buskerud<br />
og hovedkontor i Asker kan<br />
bedriften skilte med referanseprosjekter<br />
de fleste bare kan drømme om.<br />
Uovertruffen kvalitet og funksjonalitet er et<br />
godt utgangspunkt når bedriften fremover<br />
også skal ligge i teten på design!<br />
-vi har Nok vært for iNgeNiørst<br />
yrt, sukker Halvor Roede. – Produktene<br />
skal holde absolutt kvalitet – det er det viktigs-<br />
te. Og – det har gått litt på bekostning av både<br />
estetikk og marketing. Ja, og dermed har vi vel<br />
plassert Torco midt i den norske produksjonsmoralen.<br />
Produktene skal brukes, de skal holde<br />
en generasjon eller to, de skal være godt<br />
skrudd sammen og de skal fungere etter forutsetningene.<br />
Ikkeno fjas, ikkeno pynt!<br />
-ikke slik at vi skal begynne med tant<br />
og fjas. Men, vi skal jakte på løsninger der vi<br />
kan bidra også med kompetanse inn i prosjekter.<br />
Vi skal tilføre kvaliteter som får arkitektene<br />
og interiørarkitektene til å skinne i prosjektene.<br />
Foreløpig har nok for mye av vår salgsinnsats<br />
vært konsentrert om forhandlerne – forhandlere<br />
som for ofte ekspederer og som gjerne har<br />
flere leverandører i samme sekken. – Bevares,<br />
det er stor forskjell på forhandlere. Vi har et utmerket<br />
samarbeid med svært mange som både<br />
er ærlige og lojale, - det setter vi pris på.<br />
Men, forhandlerrollen er jo i endring, den<br />
også.<br />
maNge må ha satt pris på kvaliteten.<br />
Ellers hadde vel ikke Torcos produkter funnet<br />
veien til biblioteket i Aleksandria, til bibliotek<br />
Noen produkter skal bare fungere. De skal ikke nødvendigvis<br />
Fra Gol til<br />
synes, de behøver ikke være vakre, coole eller fancy. De skal<br />
funke – de er til noe. Asker-bedriften Torco har slike produkter.<br />
Hyller som funker enten de skal lagre<br />
Aleksandria<br />
bøker i et bibliotek eller romme tunge malingspann<br />
i et varehus.<br />
Biblioteket i Alexandria. Tegnet av norske Snøhetta med hyllesystemer fra Torco.<br />
To blad Roede; Halvor er daglig leder og Jens Roede<br />
er styreformann.<br />
over hele Norge eller til varehus som selger<br />
store, tunge malingspann og annet til selvbyggeren.<br />
Eller til arbeidsplasser og lager over hele<br />
landet. – Jo, vi har en bra referanseliste, innrømmer<br />
Halvor. Ikke minst vet vi mye om bibliotek<br />
etter hvert. Og dette skal vi nå i langt<br />
større grad formidle til kunden.<br />
halvor og bror aNDers har<br />
overtatt etter far Jens Frølich Roede, som fortsatt<br />
er med. Nå som arbeidende styreformann.<br />
– Ingen syvende far i huset – bare til rådighet,<br />
ifølge seg selv. Vi tror ham på det. Her ser det<br />
absolutt ut som om den yngre generasjon står<br />
på egne ben, i egen tid. Så har også brødrene<br />
hatt en runde ut i det andre livet før de fant<br />
veien hjem igjen. Halvor har vært i databransjen<br />
(”trodde aldri jeg skulle begynne i<br />
Torco”). Det samme gjelder storebror Anders<br />
som opprinnelig er grafisk designer. Han er nå<br />
markedsansvarlig i Torco. Begge er de klar for<br />
en innsats for å bringe familiefirmaet inn i den<br />
nye tiden.<br />
– Etter en ganske tøff tid har vi fått muligheten<br />
til å jobbe strukturert med vår egen strategi –<br />
godt assistert av Innovasjon Norges Buskerud-<br />
Tekst & foto: knut Skoe<br />
02:<strong>2011</strong><br />
5
Torco<br />
Senger, kommoder og møbler til soverommet er Grindbergs spesiale – med tilpasninger<br />
og individuelle løsninger kan møblene brukes i mange rom<br />
6 norsk møbel+industri<br />
Hyllesystem på Campus Grimstad<br />
Tredjemann Roede: Anders. er markedsansvarlig<br />
skontor. Det var i utgangspunktet vi som kom<br />
til Innovasjon Norge i Buskerud med desig-<br />
nerne Anderssen & Voll så å si ”i bagasjen”. Vi<br />
ønsket å jobbe med designet av produktene<br />
våre. Men, vi ble anbefalt å ta ett skritt tilbake<br />
for å gjennomføre en prosess for å forbedre vår<br />
strategi på flere plan enn bare å forbedring designet<br />
på noen produkter. Det rådet er vi glad<br />
vi har fulgt! Resultatet ble en veldig spennende<br />
og motiverende prosess, forteller Halvor. - Det<br />
er like før vi går over i fase 2. I første fase har vi<br />
sett på vår egen bedrift i fugleperspektiv og<br />
forsøkt å identifisere områder der vi kan gjøre<br />
det bedre – og finne sterke sider vi kan satse<br />
videre på. Det har vært interessant å se seg selv<br />
ingen<br />
køyesenger fra<br />
Torco<br />
Møbelproduksjon er en livsstil. Annen generasjon er fortsatt<br />
å se – når de ikke vil være pensjonister; f.v.: Greta,<br />
Tone, Trygve og Rolv – alle med etternavnet Vik.<br />
i et slikt perspektiv, men det kan nok bli smertefullt<br />
å rydde i bedriftens produktportefølje,<br />
tror Anders. Det kan bli vanskelig å legge bort<br />
produkter vi har jobbet med og har ”følelser”<br />
for!<br />
som maNge aNDre har bedriften blitt<br />
truffet fra to sider; på den ene siden behovet<br />
for nye strategier som tilpasser til nye tider, på<br />
den andre finanskrisen, som rev bort store<br />
deler av markedet for alle. – Det er vel enighet<br />
om at finanskrisen fjernet 30% av markedet<br />
nærmest over natten. Vi hadde heldigvis nedbemannet<br />
før de dårlige tidene kom, forteller<br />
Halvor. Men, bortfallet av omsetning var dramatisk<br />
for oss og er det for så vidt fortsatt. Vi<br />
mistet 10 millioner i omsetning fra produksjonen.<br />
Dessuten hadde vi en liten omsetning fra<br />
et agentur, som også forsvant.<br />
oppriNNelig var beDrifteN lokalisert<br />
i Oslo, i Nydalen, men da man trengte<br />
større plass ble det naturlig å se seg om etter lokaler<br />
utenfor Oslo. Slik havnet produksjonen<br />
på Gol. – Vi har hatt et veldig godt samarbeid<br />
med Buskerud fylke og ikke minst med Gol<br />
kommune, forteller Halvor. For kommunen<br />
Campus Grimstad<br />
Hyllesystem på Kongsvinger<br />
bidrar vi med verdifulle arbeidsplasser og for<br />
oss er kommunen viktig fordi de har tilrettelagt<br />
for industriproduksjon på industrifeltet sentralt<br />
i kommunesentret.<br />
Det ligger flere vitNesbyrD om<br />
fleksibilitet også tidligere i bredriftens historie.<br />
I utgangspunktet produserte man Kirshstenger<br />
på lisens fra den danske gardinkjempen.<br />
Da det ble slutt måtte man snu seg rundt<br />
og finne alternativ virksomhet av beslektet<br />
produksjon. Utgangspunktet var metallbasert<br />
produksjon. Resultatet ble hyllesystemer<br />
basert på veggskinner eller frittstående søyler<br />
med regulerbare hyller. Dessuten flyttbare, lyd-<br />
isolerte skillevegger. – Vi har solgt mengder<br />
av disse skilleveggene.<br />
imiDlertiD, - DageNs koNtorer er<br />
åpne og landskapsbasert og det estetiske elementet<br />
viser seg å være langt viktigere enn det<br />
har vært tidligere. Vårt produkt gjør riktignok<br />
jobben bra funksjonelt, men vi vil nå også ha<br />
større fokus på det estetiske. Målet vårt er å bli<br />
bedre på å kombinere det funksjonelle med<br />
det estetiske.<br />
referaNseprosjekteNe viser<br />
goDe anslag i så måte, sier vi. For det første<br />
er produktene fleksible og hyllesystemene kan<br />
Lier vidergående skole<br />
Campus Grimstad<br />
tilpasses både behovet og rommet det skal stå<br />
i. Fargemulighetene er en mange, kvaliteten er<br />
ypperlig. Norgesproduserte hyller er kortreiste<br />
og kundene er sikret komponenter ved supplering<br />
og tilbygg – dertil er leveringstiden bare<br />
noen dager på de mest vanlige delene. Hva er<br />
problemet spør nå vi?<br />
- Nei, problem, repliserer brødrene Roede<br />
samstemt, vi har noen utfordringer, men dette<br />
skal vi få til! Prosessen er i gang!
aksel hansson<br />
8 norsk møbel+industri<br />
Lokal<br />
verdensborger<br />
Aksel 2000 med armlener<br />
– høy og slank<br />
Jærstolen er nesten like gammel<br />
som det å sitte. Designet er som<br />
eventyret, kommet rekende på en<br />
fjøl. Som eventyret er stolen også<br />
en verdensborger, selv om alle<br />
tror den er lokal. Ikke kommer<br />
den fra Jæren heller!<br />
EkStrakt:<br />
Aksel Hansson<br />
Lise Hansson med ferdig syggspile.<br />
Spilene til Aksel kokes og bøyes.<br />
omsetning: 9 millioner<br />
antall ansatte: 12<br />
Web: www.aksel.no<br />
Eiere: Lise Hansson samt Herbjørn,<br />
Njål og Vidar Hansson<br />
Hjelmeland setter pris på stolene<br />
som produseres i bygda. En kjempeutgave<br />
er noe av det første tilreisende<br />
møter ved ankomst.<br />
den norske<br />
kirken er fortsatt<br />
blant våre viktigste<br />
kunder.<br />
I<br />
i siN moDerNe form lyder den<br />
gjerne navnet Aksel og sannelig har<br />
den ikke fått en rad slektninger også<br />
opp gjennom årene. Navnet har den<br />
fått fra gründeren. Dagens markerte<br />
produsent heter Lise.<br />
haN troDDe muligeNs han skulle<br />
være vel forspent med arvtakere i produksjonen,<br />
Aksel Hansson, da han etter hvert så fem<br />
sønner løpe rundt i verkstedet. Likevel ble det<br />
attpåklatten, den eneste jenta i flokken, som<br />
fikk ta fatt med stolene etter faren. Som Askeladder<br />
fór karene ut i verden – enten for å<br />
skape vedens største rederi i sin klasse, for å<br />
finne opp medisinske nyvinninger, suksessrike<br />
forretninger på andre felt eller formidle<br />
musikk, eller for å tjene Fru Justitia. En kan<br />
undre over hva de hadde i grauten hjemme på<br />
Hjelmeland!<br />
Nettopp eN svær jærstol møter besøkende<br />
i Hjelmeland. Bygda er stolt av stolene<br />
sine og i rettferdighetenes navn er det flere enn<br />
Aksel Hansson som fører denne arven videre.<br />
Men, nå handler det altså om Aksel Hansson. I<br />
sin tid var det en rekke produsenter som boltret<br />
seg over et ganske snevert designuttrykk.<br />
Stolene var nesten like og de fant veien ut i<br />
kirker, kafeer og restauranter og private hjem<br />
alle sammen. I dag er Aksel Hansson den største<br />
produsenten og så absolutt den som utvikler<br />
arven videre. – Den norske kirken er<br />
fortsatt blant våre viktigste kunder forteller<br />
Lise Hansson. Skjønt ”forteller”, ordene<br />
kommer ut med fart som en høststorm, og<br />
omtrent like frisk. En skal være våken, ha<br />
renset ørene og ha en viss åpenhet for dialek-<br />
tiske spesialiteter om en skal ha fullt utbytte av<br />
Lises fortellinger. De har levd lenge alene her<br />
inne i Ryfylkefjordane og har utviklet en og<br />
annen fonetisk særegenhet. Men, rapportøren<br />
er skolert og vi bør kanskje flagge det med en<br />
gang; en stor fan av Jærstoler – og Lise med.<br />
Det er altså slik at en kan komme til å sitte godt<br />
i en Aksel enten man ber på søndagen eller<br />
man mettes i en landdekkende pizzakjede.<br />
Mange har også satt pris på den enkle stolens<br />
tilpasning til det moderne designuttrykket og<br />
de nye variantene med høye rygger, tilbakelent<br />
rygg og armlener. Variantbredden dekker i dag<br />
all formål; spise, hvile, og drikke. 9 varianter<br />
har det blitt. Alle med helt gjenkjennelig estetikk.<br />
Antallet ryggspiler, tykkelsen på spilene,<br />
høyde på rygg, med eller uten vanger, ryggvinkel,<br />
med eller uten meier – er detaljer som skiller<br />
de forskjellige modellene fra hverandre.<br />
Preget er umiskjennelig uansett modell – dette<br />
er en Jærstol, og det er en Aksel.<br />
- Det har jo vært produsert Jærstoler her på<br />
Hjelmeland i over hundre år, forteller Lise.<br />
Han far begynte i 1938. På den tiden var det<br />
mange produsenter i bygda, nå er vi vel bare to<br />
igjen.<br />
Det er eN arbeiDskreveNDe prosess<br />
som skal til for å lage jærstolene. Mye<br />
håndverk og mye tilpasset maskinell assistanse<br />
skal til. Maskinene er ikke standardvare og er<br />
langt på vei konstruert på fabrikken. Bak Lise<br />
står en bjønn av en kar – ektemann og produktutvikler<br />
– mellom anna. Jan Petter Øvrehus<br />
er ektemann, kollega – og altså teknisk<br />
luring, som vet hvordan man ved hjelp av hydraulikk<br />
og trykkluft og hva vet vi, konstruerer<br />
maskiner som kan brukes i stolproduksjon. Vi<br />
Tekst & foto: knut Skoe<br />
01:<strong>2011</strong><br />
9
aksel hansson<br />
Roboten flittig Lise - moderne verktøy for tradisjonelt produkt.<br />
10 norsk møbel+industri<br />
har en mistanke om at rasjonalisering av prosesser<br />
på Aksel Hansson AS foregår etter<br />
samme oppskrift som på bondegårder flest;<br />
fordomsfritt, kreativt og arbeidsomt.<br />
ellers har maN hos Hanssons også<br />
tatt i bruk mer moderne metoder – man har<br />
outsourcet produksjon til lavkostland! – Det e’<br />
nå ein spesielle historie då, forteller Lise. På<br />
syttitallet forvillet en tyrker, Öser Aldogan, seg<br />
inn i Ryfylke. Etter en tid på Bryne kom han i<br />
jobb hos Aksel Hansson. - Öser jobbet tett<br />
sammen med far i mange år. Han etablerte familie<br />
sammen med sin tyrkiske kone og etablerte<br />
seg ganske godt her før han flyttet tilbake<br />
i 1987. Gjennom tiden i Norge er det<br />
knyttet tett bånd mellom de to familiene. På<br />
kontorveggene henger vitnesbyrd om felles-<br />
den norske kirken er<br />
fortsatt blant våre<br />
viktigste kunder.<br />
skapet gjennom brudebilder og dokumentasjon<br />
av lystige sammenkomster og firmatur<br />
til den andre familien i Tyrkia.<br />
Da aksel haNssoN på hjelmelaND<br />
så at oljeindustrien i Rogaland sugde<br />
NN opererer lakkboksen og kan levere i de fleste farger Jan Petter Øvrehus er produktutvikler med masse mer<br />
- samt ektemann.<br />
Berit MM vet det meste – og holder orden på mer enn<br />
papirer, regnskap og telefon.<br />
arbeidsmarkedet tomt for hender og hoder<br />
forstod han at det kunne bli vanskelig å rekruttere<br />
arbeidskraft til å knytte stolseter i fremtiden.<br />
Dette er noe av bakgrunnen for at den<br />
lokale – og internasjonale, særnorske verdensborgeren<br />
– Jærstolen Aksel delvis produseres i<br />
Tyrkia. –Öser har 12 mann i arbeid med vår<br />
stoler i Izmir, forteller Lise stolt og viser frem<br />
bilder av produksjonslokaler mer moderne –<br />
og langt større, etter hva vi kan se, enn moderfabrikken<br />
her ved riksvei 13 i Hjelmeland. –<br />
Det er særlig stolsetene som knyttes i Tyrkia<br />
og som siden skipes hit for montering i stolene.<br />
Knyttingen kan ikke gjøres maskinelt og den<br />
som tunge prosessen gjør det umulig å få til en<br />
regningssvarende produksjon med norske lønninger.<br />
- Slik e’ det bare!<br />
De moDelleNe vi har utviklet<br />
foreløpig er laget på grunnlag av ønsker og signaler<br />
vi har fått fra markedet. Vi mener selv at<br />
vi har utviklet modeller som er i tråd med<br />
dagens designuttrykk og vil gjerne kombinere<br />
våre møbler inn i moderne interiører – det ser<br />
vi også at kundene gjør. Vi leverer i utgangspunktet<br />
i alle farger og forskjellige treslag.<br />
Setene kan, ved siden av sjøgresset, leveres<br />
med alle typer tekstil, skinn eller hva man<br />
måtte ønske. Stolene skifter karakter etter hvilken<br />
utførelse de kommer i og er diskrete nok i<br />
formen til å kunne gli inn i ethvert interiør.<br />
– Foreløpig har vår designprosess vært basert<br />
på utvikling ut fra et kjent uttrykk og kjente<br />
komponenter, vi har nå engasjert oss i designutvikling<br />
der vi frigjør oss mer fra den kjente<br />
jærstolestetikken. Uten at vi slipper vår egenart<br />
for det. Vi skal fortsatt lage stoler, men det er<br />
foreløpig har vår<br />
designprosess vært<br />
basert på utvikling<br />
fra et kjent uttrykk<br />
og kjente komponenter<br />
viktig med utvikling også. Nye tider gir nye<br />
krav, sier Lise. Med et lurt smil. – Me kan’kkje<br />
røba for møje a’ dette no! Men, det kjeme nok<br />
eine nye stol, ja!<br />
Patentbrevet har fått plass i glass og ramme<br />
salget er eN utforDriNg for Akselstolen<br />
som det er for andre mindre bedrifter i<br />
samme stilling. Det er ikke mulig å holde seg<br />
med et stort selgerkorps. Det er vanskelig å<br />
komme gjennom i konkurransen med både<br />
større konkurrenter og fra importen fra billigere<br />
land. Derfor er det viktig for aksel Hansson<br />
å fortelle historien om stolen og å vise hvordan<br />
stolene holder den kvalitet man bør forvente,<br />
samtidig som den ikke bare kommer i tre<br />
farger og utførelser. Individualismen i vår tid<br />
setter pris på valgmuligheter og å kunne tilfredsstille<br />
dette er en viktig konkurransefordel<br />
vis a vis mange av konkurrentene.<br />
Da gjelDer Det også å finne nye markeder.<br />
De siste tre årene har Aksel-stolen<br />
derfor vært å finne på norsk fellestand – insidenorway.no<br />
– under den største designmessen<br />
på Manhattan - ICFF. Eksporten over there er<br />
fortsatt i støpeskjeen. – Det er’kje lett, sier Lise,<br />
men det ska’kje det ver’. På 50 og 60- tallet fant<br />
nærmere halvparten av produksjonen ved anlegget<br />
på Hjelmeland veien til Europa. - Siden<br />
den gang har stolene våre gått fra å være billige<br />
”pinnestoler” til ”designprodukter”, mener Lise<br />
og beskriver derved de nye forutsetningene for<br />
eksporten. Det nytter ikke lengre å konkurrere<br />
på pris, derfor må man fortelle historien og få<br />
møbelkundene til å interessere seg både for<br />
den og sette pris på møbler av meget høy kvalitet.<br />
- Me e’ jo så stolte av stolane våre. Det e’ jo<br />
de’for vi holle’ på med det herane!<br />
Stolen Pause fra Variér.<br />
Varier velger<br />
dansk<br />
nyheT<br />
En rykende fersk kan vi<br />
komme med: Stolen Pause<br />
er siste skudd på stammen<br />
hos Variér Furniture.<br />
Egentlig er det en debut - Pause er første<br />
hvilestol selskapet har lansert siden starten<br />
i 2005, forteller adm. dir. Bjørn Pedersen<br />
Hviletolen blir del av produktfamilien<br />
som er samlet i Human Design kolleksjonen. Variér<br />
er ellers kjent for sine stoler for aktiv sittestilling - for<br />
det meste signert Peter Opsvik eller spisestuestoler,<br />
lounge- og hvilestoler signert Olav Eldøy. Denne<br />
gangen har de krysset Skagerak fr designhjelp. Pause<br />
er designet av danske Strand og Hvass.<br />
- Vi er veldig glad for å få vise Pause til våre<br />
kunder globalt. Vi tror at den unike Varier kombinasjonen<br />
av spennende visuell form med uovertruffen<br />
naturlig komfort gjør Pause til et naturlig valg<br />
for den bevisste møbel kjøper. At vi parallelt lanserer<br />
en club versjon er med på å bygge opp at dette<br />
vil være en spennende og viktig nylansering fra<br />
Varier, sier en stolt Bjørn Pedersen.<br />
02:<strong>2011</strong> 11
nyheT<br />
12 norsk møbel+industri<br />
kortrEiStE hagEMøblEr<br />
SundAy i<br />
Økende interesse for møblering av hager,<br />
terrasser og verandaer har åpnet for norsk-<br />
Hele sommer produserte hagemøbler. Når det nå lanseres<br />
en serie moderne, norske utemøbler er det typisk nok på solrike Sørlandet det skjer.<br />
D<br />
et er laNgt igjeN til<br />
romantisk Sørland i designet.<br />
Det er de urbane, minimalistiske<br />
formene vi møter i hagemøbelserien<br />
Frame – fra<br />
Sundays. Møblene er stilrene og definitivt<br />
moderne. Disse møblene er ment for et<br />
urbant bylandskap, en takterrasse eller en hotellveranda.<br />
møbleNe er fremstilt av aluminium<br />
og drenerende skum. Både tekstil og det<br />
spesielle skummet i putene er laget for å drenere<br />
vann, slik at møblene kan stå ute hele<br />
neste kolleksjon er<br />
på tegnebrettet og<br />
vil være ferdig til<br />
høsten, forteller<br />
bjerke entusiastisk.<br />
Drenerende skum og aluminium skal<br />
garantere for et langt liv ute.<br />
sommeren. Designerne Andrew Smith og<br />
Morten Eik har sett til dagens inne-møbeldesign<br />
for inspirasjon.<br />
kristiaNsaNDbeDrifteN seasit,<br />
har i Sundays funnet en ny produktgruppe<br />
etter å ha produsert seter og stoler for lystbåtindustrien<br />
i 40 år. - Vi oppsummerte at vi er gode<br />
på å lage puter og seter som tåler all slags vær,<br />
forteller Belinda Bjerke, ildsjel og initiativtaker.<br />
- Via andre prosjekter hadde vi allerede testet<br />
ut samarbeidet med designeren Andrew<br />
Smith. Det var duket for å lage 100 % norskproduserte<br />
designmøbler for uterommet.<br />
– meD puter proDusert i Kristiansand,<br />
rammer produsert i Kristiansand og<br />
Homborsund leverer vi kortreiste hagemøbler<br />
fra Sørlandet, forteller Belinda<br />
Bjerke, som noen få uker etter lansering allerede<br />
har mottatt bestillinger til et stort restaurantprosjekt<br />
i Lofoten. Neste kolleksjon er på<br />
tegnebrettet og vil være ferdig til høsten, forteller<br />
Bjerke entusiastisk. - Vi er optimistiske<br />
og priser oss lykkelige over at det finnes land<br />
som har sol hele året. Vi er derfor på utkikk<br />
etter agenter i utlandet.<br />
Vårens vakreste …<br />
Møbelkonferansen er for første gang avviklet i et vårlig april heller enn en høstlig<br />
november. For begivenhetene innendørs gjør det liten forskjell – for aktiviteter<br />
utendørs er det noe ganske annet.<br />
D<br />
eltakerNe på årets konferanse<br />
fikk med seg naturopplevelser<br />
rundt fugleøya Runde i tillegg<br />
til de mer økonomisk betingete<br />
problemstillingene i plenumssalen.<br />
Rundeskatten kunne nok likevel<br />
kommet godt med for noen og enhver, selv om<br />
finanskrisen ikke lenger la en like tett sky over<br />
forsamlingen.<br />
DageNe uNDer byfjellet Aksla omfattet<br />
porsjoner av bransjerelevant markedsinformasjon,<br />
vurderinger av den økonomiske situasjonen<br />
i landet og for bransjen samt forsøk på å<br />
se trendbilder for fremtiden. Konferansen skal<br />
være den viktigste møteplassen i bransjen, en<br />
ambisjon også årets konferanse må sies å etterleve.<br />
- vi er velDig forNøyD med deltakelsen,<br />
sier, sier bransjesjef Egil Sundet. 87 deltakere<br />
fra nesten 30 møbelleverandører og fra<br />
miljøet rundt industrien; underleverandører,<br />
banker, organisasjonene og det offentlige. Gledelig<br />
var også deltakelsen fra kjedesiden. – Og vi<br />
er i etertid godt fornøyd med diskusjonene og<br />
de faglige innleggene. Bransjens situasjon, utfordringer<br />
og trender stod på dagsorden i år som<br />
tidligere. I tillegg ble konferansen avsluttet med<br />
tall:<br />
Møbelkonferansen <strong>2011</strong><br />
Deltakere: 84 deltakere<br />
Produsenter: 27 møbelprodusent- og<br />
leverandørbedrifter, fra de aller<br />
største til mindre bedrifter.<br />
• Med datterselskaper var drøyt 45 norske<br />
møbelbedrifter til stede.<br />
• Målt i omsetning mer enn halve bransjen samlet<br />
• I tillegg deltar kommersielle aktører<br />
som leverer til bransjen, konsulentmiljøet,<br />
møbelorganisasjonene og myndighetene. Alt i alt<br />
er dette uten tvil den største faglige samlingen i<br />
bransjen.<br />
to seminarer om hhv. internasjonalisering og<br />
miljø/kvalitet.<br />
første Del av koNferaNseN var viet<br />
trender i møbelhandelen og forholdet mellom<br />
norsk møbelhandel og den innenlandske industrien.<br />
Hartmarks analyse, ved Reidar Mueller,<br />
presenterte sin vurdering av utfordringene handelen<br />
står overfor. Hans betraktninger er ikke<br />
ulike de man tidligere har fått presentert av eksperter<br />
på varehandelens fremtid; hardere kamp<br />
om kundenes midler, nye handelskanaler og tiltakende<br />
bransjeglidning. Men, den svært lave<br />
driftsmarginen møbelhandelen kan skilte med<br />
gir grunn til bekymring. Gjennomsnittlig har<br />
møbelhandelen 4% der blomsterhandelen har<br />
10%. Det er også langt mellom de suksessene<br />
– bare 14 av forretningene har mer enn 10%<br />
driftsmargin. Frittstående forretninger er faktiske<br />
blant de lønnsomme. Til tross for en sterk<br />
kjedekonsentrasjon i møbelmarkedet hadde<br />
Mueller funnet at de frittstående står for en god<br />
porsjon av lønnsomheten; gjennomsnittlig hele<br />
12%. Den lave marginen gjør at valget står<br />
mellom å ta høyere priser, eller kutte kostnader.<br />
Pris er fortsatt det viktigste parametret, men<br />
som Mueller påpekte – det betyr ikke nødvendigvis<br />
lav pris. Om det var publikumsfrieri skal<br />
ikke være sagt, men ifølge Mueller har ikke kjedene<br />
godt nok forstått å utnytte publikums<br />
sterke kjennskap til norske merkevarer. En oppfatning<br />
man kan høste applaus for i en slik forsamling<br />
som Møbelkonferansen. I den etterfølgende<br />
debatten illustrerte nok Møbelringens<br />
Kristian Spiten en del av utfordringene bransjen<br />
står overfor. Som nyansatt og med bakgrunn<br />
utenfor bransjen, konstaterte han at det var som<br />
å komme til Jurassic Park å komme inn i denne<br />
bransjen. Med dårlig skjult forståelse for at han<br />
hadde gitt det tilstedeværende pressekorpset et<br />
tabloid poeng understreket han sin observasjon<br />
med ”vi får jo fortsatt bestillinger på fax ”.<br />
Vel vitende om at han i dette selskapet representerer<br />
den beste gutten i klassen gjennom sin<br />
70% andel av norske møbler i varehusene kunne<br />
ha mane til samarbeid om å gjøre butikkene<br />
bedre og produktene litt mer moderne – og<br />
kanskje ikke fullt så solide – og dyre. ”Barna våre<br />
vil jo ikke ha tingene våre likevel!” et postulat de<br />
fleste så ut til å holde med ham i.<br />
Noe av Det samme var Ingrid Thinn Bjerkes<br />
innspill i debatten. Selv om hun startet retorisk<br />
med å stille spørsmålet; Etterspør Ola og<br />
Kari norske møbler? mente hun opplevelsesdimensjonen<br />
er blitt stadig viktigere, en dimensjon<br />
der norske produsenter har fortrinn og<br />
verdier å legge inn i markedsføring og salget.<br />
Styreleder i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> møbel+interiør,<br />
Odd Tore Finnøy var også opptatt av at lavpriskonseptene<br />
vinner frem og at vi som forbrukere<br />
velger bort kunnskap, service og kvalitet. ”Møbelbransjen<br />
har kampanjer og SALG som varer<br />
i lange tider, i andre bransjer er det vanlig med<br />
Kort tid, begrenset antall. - Vi må gjøre bransjen<br />
og våre produkter mer attraktive, slik at vi får en<br />
lønnsom og langsiktig vekst og vinner tilbake<br />
andeler av lommeboka til Ola og Kari.<br />
konferanse<br />
Forsamlingen<br />
02:<strong>2011</strong> 13
konferanser<br />
Jan Lade fra Ekornes foredrar.<br />
Møteplassen<br />
- Det er viktig å ha gode<br />
møteplasser hvor vi kan<br />
diskutere faglige utfordringer,<br />
bygge nettverk og<br />
få en dialog mellom aktørene,<br />
sa styreleder Odd Tor<br />
Finnøy i sin åpningstale til<br />
konferansen.<br />
Årets koNferaNse satt fokus på<br />
markeds- og handelsleddet, nasjonalt<br />
og internasjonalt.<br />
En annen viktig grunn er å sette møbelindustrien<br />
på den politiske agendaen<br />
og utfordre det offentlige Norge. Det er viktig for oss at<br />
myndighetene kjenner våre utfordringer og er interessert<br />
i å være med på å videreutvikle vår bransje. Møbelkonferansen<br />
er i denne sammenheng viktig for å synliggjøre<br />
vår industris utfordringer og muligheter.<br />
Derfor er det også viktig at bransjens aktører slutter<br />
opp om en slik konferanse – som vi ser i dag – slik at vi<br />
kan diskutere og utforme felles strategier som kan<br />
bidra til felles løft og ha det utstillingsvindu som vi<br />
fortjener og trenger i konkurransen med andre bransjer<br />
om oppmerksomhet fra våre myndigheter. Vi har<br />
erfart at løfter vi i flokk så får vi andre med oss, og<br />
oppnår resultater til beste for enkelt bedriften.<br />
For møbelindustrien er det mange utfordringer.<br />
Etter noen meget gode år fram til 2008 slo finanskrisen<br />
inn med sterk nedgang i 2009. Det har vært meget krevende<br />
år for bransjen selv om vi i 2010 så at hjemmemarkedet<br />
konsoliderte seg og vi fikk vekst igjen i<br />
eksporten. Likevel er det fortsatt slik at mange leverandører<br />
fortsatt ikke er ute av finanskrisens etterslep.<br />
Det er vanskelig å spå om utviklingen videre. Dette<br />
året så er en HSHs prognose en vekst på 7 %, mens<br />
CSIL melder om 3 % vekst i det norske markedet.<br />
<strong>Norsk</strong> møbeleksport har økt med 6 % så langt i år, det<br />
samme har importen. Eksportøkningen kommer på<br />
kontormøbler og madrasser, mens hovedgruppen<br />
stoppede møbler er på stedet hvil. Importveksten<br />
kommer i hovedsak fra hagemøbler og øvrige<br />
tremøbler, men også madrasser.<br />
interiørarkitektens<br />
råd<br />
Interiørarkitektenes leder<br />
– styreleder i <strong>Norsk</strong>e Interiørarkitekters<br />
Landsforbund<br />
(NIL) Trond Ramsøskar,<br />
lente seg offensivt over<br />
talerstolen og så ut som<br />
han var klar med en bredside<br />
mot den samlede møbelbransjen<br />
– når han nå<br />
hadde fått anledningen.<br />
EN og aNNeN forveNtet vel<br />
også det sedvanlige ”det er altfor mye kjedelig<br />
norsk design”. Men, nei, Ramsøskar<br />
hadde denne gangen forsonende råd å<br />
komme med til møbelprodusenter som<br />
vil komme i betraktning når interiørarkitektene skal<br />
velge møbler til sine prosjekter.<br />
– Kontormiljøene er økende markeder for interiørarkitekter,<br />
ifølge Ramsøskar. Alle kundene snakker<br />
om identitet når de skal formulere sine ønsker. Det er<br />
et signal om at møbelprodusenter må tenke design i<br />
langt større grad enn tidligere. ”Alle” vil ha møbler som<br />
uttrykker noe og som kan vise hvem brukeren er og<br />
som kan gi firmaets identitet et uttrykk.<br />
På veien mot sine råd til produsentene presenterte han<br />
sin organisasjon og slo et slag for bedre profilering av<br />
den enkelte designer som står bak industriens produkter.<br />
Han minnet også om at interiørarkitektene og møbeldesignerne<br />
som er medlem av NIL har både rett og<br />
plikt til å benytte tittelen interiørarkitekt MNIL<br />
(Medlem av NILder forkortelsen er et tegn på at dette<br />
er en vel kvalifisert bruker av en ellers ubeskyttet tittel.<br />
Men altså – Ramsøskar hadde følgende råd til<br />
norske møbelprodusenter;<br />
Ramsøskars råd:<br />
• Endre fokus fra produksjon til design<br />
• Ha økt fokus på interiørarkitekter<br />
som beskrivere<br />
• Lag godt brosjyremateriell med farger<br />
og gode materialer<br />
• Ha prøver tilgjengelig<br />
• Ha flittig og personlig oppfølging av<br />
interiørarkitekter<br />
• Bruk tid og krefter på en god<br />
webside – den beste<br />
• Utarbeide tegnetekniske filer<br />
og produktark<br />
• Synliggjør designerne i brosjyrer<br />
Miljø er blitt<br />
regelen<br />
KoNferaNseN satt fokus på<br />
kontraktsmarkedet på flere måter. Et av<br />
innleggene stod innkjøpsdirektør Edvard<br />
Stendal i Entra Eiendom for. Entra er statens<br />
eiendomsselskap og blant Norges<br />
største utvikler og drifter av kommersiell eiendom. De<br />
har nylig startet et leverandørutviklingsprogram med<br />
sikte på samfunnsansvarlige leveranser og krever at alle<br />
deres leverandører skal bidra til Entras ambisjon om å bli<br />
miljøledende. Entra skal vise vei, men kommer ingen vei<br />
uten et samarbeid med sine leverandører. Utgangspunket<br />
for selskapet er at neste generasjon kommer til å stille<br />
krav om reduserte miljøbelastninger Fra å være god markedsføring<br />
er miljøarbeidet på kort tid blitt en nødvendighet<br />
for å kunne operere i markedet. I følge Entras egne<br />
undersøkelser krever 70% av kundene som leier deres<br />
lokaler et miljøfokus. Derfor er et målrettet arbeid med<br />
på å øke lønnsomheten i driften for Entra og for dem<br />
som vil være med i fremtiden.<br />
Et eiendomsselskap som Entra kan påvirke miljøet<br />
gjennom fire områder; gjennom byggenes fysiske utforming<br />
og plassering, gjennom ansatte og deres holdninger<br />
og adferd, gjennom kundenes bruk av byggene og til<br />
sist, gjennom leverandørenes produkter. Når innkjøpene<br />
årlig overstiger 1,4 mrd. kroner er det en formidabel forbrukermakt<br />
som kan øves over 1700 leverandører. 420<br />
leverandører står for 97% av innkjøpsvolumet i selskapet.<br />
Entra ønsker et nærmere samarbeid med disse, som må<br />
forberede seg på å rapportere på miljø årlig – en årlig<br />
miljøverifikasjon. En kartlegging i 2010 avkrevde hver<br />
enkelt leverandør et svar på om de hadde et miljøsertifikat,<br />
en skriftlig miljøstrategi og de ble bedt om å redegjøre<br />
for konkrete miljøtiltak som var gjennomført i 2009<br />
og 2010.<br />
Resultatet av undersøkelsen viser at 20% av volumet<br />
er miljøsertifisert eller er i prosess. Det vanligste er sertifikatene<br />
ISO 14001 og Miljøfyrtårn. 50% av volumet<br />
kommer fra leverandører som har en skriftlig miljøstrategi<br />
og 35% har igangsatt konkrete tiltak i 2009 og -10.<br />
Kartleggingen viser at miljøfokuset er varierende blant<br />
leverandørene til Entra, som ønsker at alle har et aktivt<br />
forhold til miljøarbeidet. Derfor skjerper selskapet kravene<br />
i <strong>2011</strong> og starter et leverandørutviklingsprogram<br />
som de håper skal gi mer gjennomgående positive svar<br />
på neste undersøkelse. Prosessen skal bidra til at verdeiene<br />
og målene for Entra og leverandørene har samme<br />
mål for miljøarbeidet og legge til rette for samarbeid<br />
begge veier – og diagonalt, i verdikjeden. Målet med det<br />
hele er å kunne være et eiendomsselskap som bidrar til<br />
innovasjon – og gode miljøresultater.<br />
og websider. Edvard Stedal fra Entra aksentuerte<br />
miljøutfordringene.<br />
Elisabeth Holvik; Sjeføkonom Elisabeth<br />
Holvik presenterte et økonomisk<br />
utsyn preget av usikkerhet.<br />
ØøkoNomisk utsyN er en<br />
av konferansens faste poster. Når<br />
sjeføkonom i Sparebank 1, Elisabeth<br />
Holvik, avslutter med en slags<br />
optimisme er det en humpete vei<br />
hun har fulgt for å komme dit. Hun venter fortsatt<br />
likviditetsdrevet oppgang i aksjemarkedet frem til<br />
høster, men med høy usikkerhet – som hun har<br />
brukt mye av foredraget til å forklare noe av den<br />
globale usikkerheten gjennom Europas gjeldsproblemer,<br />
politisk uro – og usikkerhet i Nord-<br />
Europa og et spørsmål om den økonomiske veksten<br />
i USA er til å stole på. Finanskrisen har gitt en<br />
enorm økning i statsgjelden for en rekke viktige<br />
økonomier, med Japan og USA i front. Japan er<br />
kanskje verst stilt gjennom en sterkt fallende sparerate<br />
og en aldrende befolkning. I USA er det<br />
igjen registrert en optimisme blant bedriftene<br />
som gir grunn til optimisme også internasjonalt.<br />
Det er registrert en liten nedgang i ledigheten,<br />
som likevel er i nærheten av 9 %. Hun betegner<br />
veksten i Europa som overraskende og registrerer<br />
at verdenshandelen nå er på et nivå lik tiden før<br />
finanskrisen.<br />
For kommende år forventer Holvik en global<br />
vekst omtrent som i år særlig som følge av sterkere<br />
vekst i USA, Tyskland og Europa, men svakere<br />
enn før på grunn av behovet for strammere finanspolitikk<br />
og fortsatt ønske om å bygge ned<br />
statsgjeld. For norske eksportører kan utviklingen<br />
i Kina muligens gi muligheter. For det første<br />
dabber veksten av, og for det andre fokuserer Kina<br />
sterkere på økt innenlandsk konsum.<br />
Mindre betinget er Prognosesenteret i sin optimisme<br />
for det norske markedet. Partner Truls<br />
Vasvik , en populær gjenganger i programmet, arbeider<br />
med analyser og prognoser i bygge- og boligmarkedet<br />
og det som tilligger dette markedet.<br />
Blant annet møbelmarkedet. Han beskriver nordmenn<br />
som manisk depressive; vi er enten langt<br />
nede eller ganske høyt oppe. Nå er vi høyt oppe<br />
igjen etter en forholdsvis dyp depresjon som<br />
varte et år eller to. Ifølge forventningsindikatoren<br />
til Finansnæringens Hovedorganisasjon er norske<br />
husholdninger nå like optimistiske som de var<br />
ved inngangen til 2007. Optimismen har mange<br />
forklaringer og gir seg utslag i høyere forbruk og<br />
et høyere forbruk i boligen. Dette gir rett til en viss<br />
optimisme også i møbelbransjen. Først og fremst<br />
forklart gjennom det økende behovet – og etter<br />
en SLAGS<br />
optimisme<br />
Også i <strong>2011</strong> planlegger det offisielle Norge og<br />
samarbeidspartnere (bl.a. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
møbel+interiør) utstilling av norsk design under<br />
London Design Festival i september.<br />
hvert også byggingen av nye boliger. Boligprisene<br />
er høye og presenteres gjerne i samme åndedrett<br />
som IT-bobler eller vill børsspekulasjon. Dette<br />
har vært Prognosesenterets fanesak i menge år –<br />
høye boligpriser kommer først og fremst av at det<br />
bygges for lite for en voksende befolkning og et<br />
økende behov. Og – folk må bo. Prisene i boligmarkedet<br />
er nå på et nivå som gjør at det igjen er<br />
lønnsomt å bygge nytt. Derfor tar boligbyggingen<br />
seg nå opp igjen, tror Prognosesenteret. De har<br />
hatt rett før. Nordmenn er dessuten verdensmestre<br />
i å pusse opp. Det er vi fortsatt – vi er sågar på<br />
Europatoppen med 23.683 kroner årlig per husholdning.<br />
Også i næringsbygg peker pilene oppover<br />
både når det gjelder rehabilitering og nybygg.<br />
Stimuleringstiltakene som myndighetene satte i<br />
verk for å demme opp mot krisen gav stor offentlig<br />
etterspørsel i 2009, men sank etter hvert som<br />
tiltaksspengene ble brukt opp. Etterspørselen i<br />
byggenæringen ble langt på vei kompensert av at<br />
næringslivets etterspørsel fortsatte å vokse i 2009<br />
og -10. Mot 2013 ser Vasvik for seg fortsatt vekst i<br />
Vi er<br />
romantikere<br />
byggemarkedet, både for nybygg og rehabilitering,<br />
men med sterkest vekst i nye boliger og yrkesbygg.<br />
eN av progNoseseNterets undersøkelser<br />
har fått navnet Future Living og<br />
handler om nettopp det – hvordan vil vi bo i<br />
fremtiden? De undersøker hvilke type bolig, rom,<br />
funksjon osv. publikum ønsker seg ved sin neste<br />
bolig – og hvilken stil de gjerne vil ha. Dette er interessant<br />
lesning for dem som skal planlegge salg<br />
for fremtiden.<br />
konferanse<br />
Det er visse helt samfunnsforhold som gir konsekvenser<br />
for boligmarkedet; for det første alderssammensetningen<br />
i befolkningen der vi vet at behovet<br />
for boliger til de eldre kan oppleve press i de<br />
neste 30 årene eller så, dessuten flyttestrømmer<br />
som gir press på byer og bygdesentra særlig på<br />
Østlandet, men også internt fra landsbygd til<br />
sentra over hele landet bidrar til en urbanisering<br />
også av tidligere småsteder. Den altoverveiende<br />
strømmen går fra nord til sør. Dessuten skaper<br />
innvandringen og skilsmissetallene press i boligmarkedet.<br />
Uten å være dramatisk ser en økende del av<br />
befolkningen for seg en neste bolig i en leielighet.<br />
Fortsatt bor de fleste her i landet i enebolig – og<br />
vil fortsatt gjøre det, men ønsket om leilighet øker.<br />
Dette står muligens noe i motsetning til at man<br />
også ønsker seg bedre plass – og plass til ”luksusrommet”;<br />
treningsrom, badstue, medierom, kjølerom<br />
og walk-in closet, for å nevne noen.<br />
Nordmenn er viden kjent for sin interesse for å<br />
pusse opp kjøkkenet. 6% har ifølge Prognosesenterets<br />
undersøkelser planer om å pusse opp kjøkkenet<br />
i løpet av et år, ytterligere 15% har planer i<br />
løpet av de nærmeste to årene. Og – man kan<br />
med undersølesen i hånd slå fast at de fleste nyoppussede<br />
kjøkken åpner rommet mot stuen og får<br />
en kombinasjon av delvis åpen stue / kjøkkenløsning<br />
Vi er romantikere – nordmenn er ikke like<br />
moderne og frempå designmessig som vi kanskje<br />
ønsker å tro. Prognosesenteret kan avsløre at der<br />
vi får velge fremtidig kjøkkentype velger vi hvitt<br />
– hvitt kjøkken kommer på 1., 2., og 3. plass i sentrets<br />
smaksundersøkelse. Det samme gjelder når<br />
vi blir bedt om å velge hus – landlig, romantisk og<br />
konservativt skal det være. All moderne, rettvinklet,<br />
funksjonalistisk og fremoverskuende arkitektur<br />
taper i konkurransen om nordmenns preferanser<br />
– men tyrolerhuset er i alle fall ut!<br />
14 norsk møbel+industri 01:<strong>2011</strong> 15
medlemmer<br />
dette får du som medlem i<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> møbel+interiør<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> møbel + interiør er en bransje- og serviceforening for norske leverandører av<br />
møbler og interiørprodukter til bolig- og kontraktsmarkedet. Foreningen har om lag 100<br />
medlemmer.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> møbel + interiør visjon er å styrke medlemmenes konkurransekraft. Derfor<br />
omfatter vårt tilbud også marked og media - (bl.a. tidl. Møbelrådet). Bransjeforeningen er<br />
del av <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>, og er også en arbeidsgiverforening<br />
Bransjesaker<br />
Talerør for møbel- og<br />
interiørbransjen<br />
Møbel- og interiørfaglig<br />
utdanning<br />
Rådgivning<br />
Analyse og statistikk<br />
Sekretariat Mobelfakta.no<br />
arBeidsgiverservice<br />
Overenskomster<br />
Møbeloverenskomsten<br />
Arbeidsgiverrådgivning<br />
Lønns- og tariffoppgjør<br />
HMS, IA og kurs<br />
Økonomiske medlemsfordeler<br />
medietjenester<br />
Pressekontor – hjemme og<br />
internasjonalt<br />
Formidling<br />
Kommunikasjonsrådgivning<br />
Bladet <strong>Norsk</strong>e<br />
Møbler + interiør<br />
marked og eksport<br />
Messer og utstillinger<br />
Utstillingskonseptet<br />
insidenorway<br />
Markedsbibliotek – statistikk<br />
Modellkontrakter og<br />
forretningsjuridisk rådgivning<br />
www.insidenorway.no<br />
Rådgivning og formidling<br />
kontakt:<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> møbel+interiør<br />
Hvis du vil vite mer om innmeldelse, kontingentsatser<br />
mv. eller få mer informasjon om vårt<br />
medlemstilbud, er du meget velkommen til å<br />
kontakte oss.<br />
nettverk og møteplass<br />
Møbelkonferansen<br />
Årsmøte<br />
Bransjefaglige møter<br />
Knutepunkt for bransjen på<br />
tvers av enkeltbedrifter<br />
prosjekter<br />
Miljøprosjektet<br />
Imd - <strong>Industri</strong>rettet<br />
Møbeldesign<br />
Proff<br />
– Lean production prosjekt<br />
Møbel og interiør vekst <strong>2011</strong><br />
Eksportprosjekter<br />
telefon: 23 08 80 00<br />
E-post: es@norskindustri.no<br />
Web: www.norskindustri.no/mobel<br />
Møbelkonferansen<br />
<strong>2011</strong><br />
4.-5. mai<br />
Scandic Hotel i Ålesund<br />
EvEnt:<br />
Møbelkonferansen <strong>2011</strong><br />
– også interiør!<br />
Sted:<br />
Scandic Hotel i Ålesund<br />
tid:<br />
4.-5. mai <strong>2011</strong><br />
oppdatert program:<br />
www.norskindustri..no/mobel<br />
Deltageravgift:<br />
Pris for medlemmer: kr 3.500<br />
Deretter for flere fra samme bedrift kr 3.000<br />
ikke medlemmer: kr 4.100<br />
Deretter for flere fra samme bedrift kr 3.500<br />
Prisen inkluderer konferanse, båttur til Runde med<br />
middag, overnatting og deltagelse på seminar om<br />
internasjonalisering eller miljø og kvalitet).<br />
Hvis ikke behov for overnatting gis et avslag på kr<br />
500 i deltageravgiften.<br />
Påmeldingsfrist: 14. april.<br />
for mer opplysninger kontakt:<br />
Returadresse:<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
Pb. 7072 Majorstuen<br />
0306 Oslo<br />
berit i. anthonsen<br />
telefon: 23 08 88 50<br />
E-post: ba@norskindustri.no