You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nannut tumisiorlugit<br />
PÅ SPORET AF ISBJØRNE<br />
TRACKING POLAR BEARS<br />
Silaannarmit oqaluttuat<br />
ANEKDOTER FRA LUFTEN<br />
ANECDOTES FROM THE AIR<br />
2010<br />
#04<br />
TIGORIANNGUARUK!<br />
TAG SULUK<br />
MED HJEM!<br />
YOUR<br />
PERSONAL<br />
COPY!<br />
TAX<br />
FREE
www.clubvino.gl<br />
Souvenirs<br />
fra Grønland<br />
Besøg Pilersuisoqs Souvenir-butik<br />
i lufthavnen i Kangerlussuaq.<br />
Kalaallit Nunaanniit<br />
tammajuitsut<br />
Kangerlussuup timmisartoqarfiani Pilersuisup<br />
tammajuitsoorniarfia alakkaruk.<br />
Check-in<br />
Viinninik nuan-<br />
narisalinnut<br />
tamanut<br />
Klubbi suliniutaalu assigiinngitsut pillugit<br />
clubvino.gl-imi atuakkit...<br />
For alle<br />
vinelskere<br />
Læs mere om klubben og dens aktiviteter<br />
på clubvino.gl...<br />
Udgang<br />
Souvenir<br />
Hotel / Cafeteria
Stort udvalg,<br />
lave priser<br />
Vi fører et kvalitetsudvalg af øl, vin, spiritus,<br />
cigaretter, chokolade og parfume til absolut<br />
konkurrencedygtige priser.<br />
Husk at du kan handle både ved ankomst og<br />
afrejse eller bestille varer inden afrejse på webshop’en<br />
dutyfree.gl.<br />
www.dutyfree.gl<br />
Qinigassat arlallit,<br />
akit appasissut<br />
Immiaaqqanik, viinninik, imigassanik, cigaritsinik,<br />
sukkulaatinik tipigissaatinillu pitsaasunik<br />
akimikkut unammillersinnaasunik qinigassaateqarpugut.<br />
Eqqaamallugu dutyfree.gl-imut tikinninni aallannginnermilu<br />
pisiniarsinnaagavit imaluunniit<br />
piniarsinnaagavit.
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight m<br />
2<br />
Nannut tumisiorlugit<br />
PÅ SPORET AF ISBJØRNE<br />
TRACKING POLAR BEARS<br />
Silaannarmit oqaluttuat<br />
ANEKDOTER FRA LUFTEN<br />
Anecdotes from the air<br />
Suluk Sulu er grønlandsk og<br />
betyder bety vinge<br />
Suluk Sulu is the <strong>Greenland</strong>ic<br />
word wor for wing<br />
TIMMISARTUMUT TIKILLUARITSI<br />
Ilaasuvut tamaasa angalalluarnissaannik kissaappavut!<br />
2010-mi <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> ukiunik 50-inngortorsiorluni<br />
nalliuttorsiussaaq tamannalu ilaatigut<br />
timmisartuutileqatigiiffiup atuuffii sulisuilu pillugit<br />
allaaserisanik malunnartinniarparput.<br />
VELKOMMEN OMBORD<br />
Vi ønsker alle vores passagerer en rigtig god rejse!<br />
I 2010 kan <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> fejre 50 års jubilæum og<br />
det markerer vi blandt andet med en række artikler<br />
om selskabets funktioner og ansatte.<br />
WELCOME ON BOARD<br />
We wish you a pleasant journey with <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>!<br />
In 2010, we celebrate our 50th anniversary in<br />
Green landic aviation! We celebrate this with a<br />
series of articles about <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> and our<br />
employees. We hope this will give you some extra<br />
insight into our world!<br />
Inussiarnersumik inuulluaritsi<br />
Med venlig hilsen<br />
With kind regards<br />
AIR GREENLAND<br />
2010<br />
#04<br />
TIGORIANNGUARUK!<br />
TAG SULUK<br />
MED HJEM!<br />
YOUR<br />
PERSONAL<br />
COPY!<br />
TAX<br />
FREE
SULUK<br />
Sermitsiaq.AG-miit <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> A/S<br />
sinnerlugu saqqummersinneqarpoq.<br />
SULUK produceres af Sermitsiaq.AG<br />
for <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> A/S.<br />
SULUK is produced for <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inc.<br />
by Sermitsiaq.AG, P.O. Box 150, 3900 Nuuk.<br />
AAQQISSUISUT/REDAKTION/EDITING<br />
Inga Dora G. Markussen<br />
(akisuss./ansv./ed. in chief)<br />
Christian Schultz-Lorentzen<br />
(akisuss./red./ed.)<br />
AAQQISSUISUTUT ATAATSIMIITITAQ/<br />
REDAKTIONSUDVALG/EDITORIAL BOARD<br />
Annie Busk Lennert, Jesper Kunuk Egede,<br />
Inga Dora G. Markussen & Christian Schultz-<br />
Lorentzen<br />
NUTSERISUT/<br />
OVERSÆTTELSE/TRANSLATION<br />
Maria Holm, Benedikte Thorsteinsson<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
USSASSAARUTIT/<br />
ANNONCER/ADVERTISING<br />
Salgskonsulent Peter S. Rasmussen<br />
E-mail: annoncer@sermitsiaq.ag<br />
P.O. Box 150, 3900 Nuuk<br />
Tlf. + 299 38 39 40 - telefax 32 24 99<br />
ILUSILERSORNEQARFIA/<br />
GRAFISK TILRETTELÆGNING/LAYOUT<br />
Sermitsiaq.AG<br />
ASSEQ/FORSIDE FOTO/COVER PHOTO<br />
Ulrik Bang<br />
NAQITERNEQARFIA/TRYK/PRINTING<br />
Datagraf, Auning<br />
ISNN 0904-7409<br />
WWW.SERMITSIAQ.AG<br />
Imai<br />
News 4<br />
Pruffiitioqqusersoq Nannut tumisiorlugit 12<br />
Inuit pillugit nutaarsiassat naatsut 20<br />
<strong>Air</strong> Silaannarmit <strong>Greenland</strong> oqaluttuat Charter<br />
24<br />
Nunarsuaq – issittumi immikkut tamaat suliffigaara ilisimasalik 23 31<br />
Ilusilersuisartoq Siriusikkut tikeraartut ingerlarsortoq 31 35<br />
Allaanerussuteqartitsisinnaavugut Filmiliortut nersorniarneqartut 35 41<br />
Puilasup News ernga nunarsuarmi atuisartunut 47 40<br />
News Nerisassat illinnartut qaqqami 48 52<br />
Anaanap Meeqqat quppernerat kaagiliai aallarniutaapput 51 60<br />
Meeqqat <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>ip quppernerat nammineq silarsuaanut 58 64<br />
<strong>Air</strong> Nipilersuutit <strong>Greenland</strong>ip nammineq silarsuaanut 62 67<br />
Isiginnaagassiaq Isiginnaagassiat 66 68<br />
Nipilersuutit Menu 70<br />
Timmisartumut tikilluarit 71 72<br />
Siunnersuutit pitsaasut ingerlaartilluni atugassat 73 74<br />
Timmisartuutit 75<br />
Ingerlaviit nunap assingani 76<br />
Københavnip mittarfia 77<br />
Akitsuuteqanngitsumik pisiarisinnaasat 77<br />
Indhold<br />
News 4<br />
På sporet af isbjørne 14<br />
Kort nyt om navne 20<br />
Anekdoter fra luften 26<br />
Hele verden er min arbejdsplads 32<br />
Siriusfolk på visit 36<br />
Ros til filmpionerer 42<br />
News 47<br />
Gourmetmad i fjeldet 55<br />
Børnesiderne 60<br />
Fra <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s egen verden 65<br />
Musik 67<br />
Film 68<br />
Menu 70<br />
Velkommen ombord 72<br />
Gode råd undervejs 74<br />
Flyflåde 75<br />
Rutekort 76<br />
Københavns lufthavn 77<br />
Toldregler 77<br />
Contents<br />
News 4<br />
The Tracking false polar prophet bears 16<br />
Brief news about names 20<br />
<strong>Air</strong> Anecdotes <strong>Greenland</strong> from Charter the air – Arctic specialist 28<br />
Career The whole in full world swing is my workplace 33<br />
We Sirius can people make drop a difference in 37<br />
Spring Acclaim water to film for pioneers the world 44 43<br />
News 48 47<br />
It Gourmet all started food with in the mother’s fells cakes 56<br />
For Kids 58 60<br />
From <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>’s World 62 66<br />
Film Music<br />
Music Film<br />
66 67<br />
70 68<br />
Welcome Menu on Board 71 70<br />
Good Welcome Advice on Board When Flying 73 72<br />
The Good Fleet Advice When Flying 75 74<br />
Route The Fleet Map 76 75<br />
Copengagen Route Map <strong>Air</strong>port 77 76<br />
Duty Copenhagen Regulations <strong>Air</strong>port<br />
Duty Regulations<br />
77<br />
77<br />
3
Arqaluartâ Rosing<br />
NEWS<br />
Iigartartoq annikilliartortoq<br />
Kalaallit Nunaata kujataani kangerluup<br />
Tasermiut immikkorluinnaq ittuunini<br />
kusanassutsilu tusaamaneqaatigaa. Ukiut<br />
tusindilikkaat ingerlanerini tamanna inuiannit<br />
inunnit qallunaatsiaanillu najugaqarfigineqartarsimavoq.<br />
Tamarmik iigartartumut<br />
tupinnnaannartumik kusanartumut isikkiveqarsimapput.<br />
Isikkivilli taanna taamaattuannarunnaarpoq.<br />
Silaannaap allanngoriartornera<br />
Kalaallit Nunaannut annertuumik<br />
malunniussimavoq. Tamanna geologip<br />
Andreas Nicolas Kornerupip (1857-1881)<br />
1876-miit qalipagaanit Arqaluartâ Rosingillu<br />
siorna aggustimi assilisaanit erserpoq.<br />
Tassani ersarilluinnartumik takuneqarsinnaavoq<br />
ukiut 133-it ingerlaneranni Tasermiut<br />
eqqaani iigartartoq milleriarujussuarsimasoq.<br />
4<br />
KAL Iigartartoq 1876mi<br />
imilertakkamik<br />
qalipanneqarsimasoq.<br />
Qalipaasoq: Andreas Nicolas<br />
Kornerup.<br />
DK Gletscheren gengivet i akvarel<br />
i 1876. Kunstner: Andreas<br />
Nicolas Kornerup.<br />
GB The glacier shown in a<br />
watercolour from 1876. Artist:<br />
Andreas Nicolas Kornerup.<br />
Gletscher på retur<br />
Den sydgrønlandske fjord Tasermiut<br />
er kendt for sin særprægede og vilde<br />
skønhed. Gennem årtusinder har området<br />
været beboet af både inuit og nordboere.<br />
Alle har haft udsigt til den imponerende<br />
gletscher. Men synet ville ikke være det<br />
samme mere. Klimaændringerne slår som<br />
bekendt igennem med voldsom kraft i Grønland.<br />
Det fremgår af geologen Andreas Nicolas<br />
Kornerups (1857-1881) akvarel fra 1876<br />
og Arqaluartâ Rosings fotografi fra august<br />
sidste år. Her dokumenteres det med al tydelighed,<br />
hvor meget gletscheren i Tasermiut<br />
har trukket sig tilbage de seneste 133 år.<br />
Glacier on the retreat<br />
The Tasermiut Fjord in South<br />
<strong>Greenland</strong> is known for its<br />
distinctive and wild beauty. For thousands<br />
of years the area has been populated by both<br />
Inuit and Norsemen. They have all had a view<br />
of the impressive glacier. But the sight will<br />
never be the same again. As we all know,<br />
climate changes are having a tremendous<br />
impact on <strong>Greenland</strong>. This is evident when<br />
you compare geologist Andreas Nicolas<br />
Kornerup’s (1857-1881) watercolour from<br />
1876 with Arqaluartâ Rosing’s photograph<br />
from August last year. These documents<br />
clearly show how much the glacier in<br />
Tasermiut has retreated over the past<br />
133 years.<br />
KAL Tasermiut eqqaani iigartartoq<br />
siorna aasaanerani taama<br />
isikkoqarpoq.<br />
DK Gletscheren i Tasermiut som<br />
den så ud i sensommeren<br />
sidste år.<br />
GB The glacier in Tasermiut as it<br />
was in late summer last year.
Namminersulernissaq<br />
ungaseqaaq<br />
Kalaallit namminersulernissaat<br />
pigaluttualinngilaq, naak Namminersorneq<br />
pillugu inatsimmi innuttaasut<br />
taasinerisigut Danmarkimit avissaarnissaq<br />
periarfissaqaraluartoq. Aningaasatigut inissisimanerup<br />
tamanna akimmisaartippaa,<br />
inuunermi atugassarititaasut maannakkut<br />
atuuttut ingerlanneqaannassappata. Tamanna<br />
misissueqqissaarnermi Kalaallit Nunaanni<br />
Sulisitsisut Peqatigiffiata siunnersuisarfik<br />
NIRAS suleqatigalugu ingerlassimasaani<br />
naqissuserneqarpoq. Misissueqqissaarnermi<br />
misissorneqarpoq, Kalaallit Nunaanni ukiumut<br />
Danmarkimit tamakkiisumik tapiissutit<br />
3,8 milliarder kronit nalinginut isertitaqarsinnaaneq<br />
sutigut pilersinneqarsinnaanersoq.<br />
Taamaattoqassappat ullumikkorniit<br />
20-riaammik annertunerusumik avammut<br />
niuertoqartassagaluarpoq. Innuttaasut illoqarfinnut<br />
ikinnernut katersuukkaluarpata,<br />
aluminiuliorfimmik pilersitsisoqarluni aatsitassarsiornerlu<br />
annertusilluni taamaattoq<br />
aatsaat ukiut 50-it tungaanut qaangiuppata<br />
tamakkiisumik tapiissutit nalingat isertinneqarsinnaapput.<br />
Misissueqqissaarnermi uuliasiornikkut<br />
isertitaasinnaasut akimmisaarfiupput,<br />
gultimi qernertoq piiaruminaappoq.<br />
Timmissat ingerlaarnerat<br />
isorartunerpaaq<br />
Pinngortitaleriffimmit biologi Carsten<br />
Egevang Tuluit Nunaanni, USA-mi<br />
Islandimilu suleqatini peqatigalugit nalunaaqutsersuinermikkut<br />
uppernarsisimavaat<br />
Kalaallit Nunaata imeqqutaalaa 100 grammimik<br />
oqimaassuseqarajuttoq tassaasoq<br />
nunarsuarmi timmissanit isorartunerpaamut<br />
ingerlaartartoq. Ukiut tamaasa imeqqutaalaq<br />
Kalaallit Nunaannit Sikuiuitsumut kujallermut<br />
utimullu Kalaallit Nunaannut piaqqiorfissaminut<br />
uternermini 70.000 kilometerit<br />
sinnerlugit timmisarpoq. Imeqqutaalarlu<br />
minnerpaamik ukiunik 34-nik utoqqaassuseqalersinnaasarmat,<br />
timmissap taassuma mikeqisup<br />
inuunermini qaammammut uterlugu<br />
pingasoriarluni timmisarsimassavaa.<br />
Uuttueriaatsit nutaat atorlugit misissuineq<br />
ingerlanneqarpoq, tassaasoq geolyslogger,<br />
qaamarngup sakkortussusaanik nalunaarsuisarluni<br />
taamaalillunilu sumiissusersiutinngortitsisarluni.<br />
Carsten Egevang<br />
KAL Aatsitassarsiornikkut isertitat<br />
annertusigaluarpataluunniit tamakkiisumik<br />
tapiissutit nalleruminaassapput.<br />
DK Selv voksende indtægter fra mineindustrien vil<br />
være længe om at udligne bloktilskuddet.<br />
Corporation<br />
GB Even with growing income from the mining<br />
industry, it would take a long time to earn the<br />
Crew<br />
equivalent of the block grant. Gold<br />
Længe til selvstændighed<br />
Grønlandsk selvstændighed ligger<br />
ikke lige rundt om hjørnet, selv om<br />
Selvstyreloven giver mulighed for en løsrivelse<br />
fra Danmark ved en folkeafstemning.<br />
Det tillader den økonomiske situation ikke,<br />
såfremt den nuværende levestandard skal<br />
opretholdes.<br />
Det fastslår en analyse, som Grønlands Arbejdsgiverforening<br />
har fået rådgivningsvirksomheden<br />
NIRAS til at udarbejde. Analysen<br />
har undersøgt, hvad der skal til for at Grønland<br />
kan skabe en årlig indtægt svarende til<br />
bloktilskuddet på 3,8 millioner kroner fra<br />
Danmark. Det kræver, at eksporten dobles<br />
20 gange i forhold til i dag. Selv hvis befolkningen<br />
placeres i færre byer, der etableres<br />
et aluminiumsværk og mineralindustrien<br />
vokser, vil det tage op imod 50 år, før indtjeningen<br />
kan udligne bloktilskuddet. Analysen<br />
er forbeholdent overfor de ellers lovende indtægter<br />
fra en olieindustri, da det sorte guld<br />
kan være svært at få fat i og udvinde.<br />
Længste fugletræk<br />
Biologen Carsten Egevang fra Grønlands<br />
Naturinstitut har sammen med kolleger fra<br />
Storbritanien, USA og Island med mærkning<br />
dokumenteret, at den grønlandske havtern,<br />
der typisk vejer omkring 100 gram, er den<br />
fugl i verden, som trækker de længste distancer.<br />
Hvert år tilbagelægger havternen således<br />
mere end 70.000 kilometer på sin rundtur fra<br />
Grønland til Antarktis og tilbage igen til sine<br />
ynglekolonier i Grønland. Da havternen kan<br />
blive mindst 34 år, svarer flyvningerne til, at<br />
den lille fugl igennem et helt liv tilbagelægger<br />
en distance, som svarer til tre gange til<br />
månen og tilbage igen.<br />
Studiet blev gennemført ved hjælp af en ny<br />
type måleinstrument, en såkaldt geolyslogger,<br />
der registrerer lysintensiteten, som kan<br />
omsættes til en geografisk position.<br />
The long road to<br />
independence<br />
<strong>Greenland</strong>ic independence is not<br />
just around the corner, even though<br />
the self-governance legislation makes<br />
provision for possible secession from<br />
Denmark following a referendum. The<br />
present economic situation does not allow<br />
this, if the present standard of living is to be<br />
maintained.<br />
This was made clear in an analysis made<br />
by consultancy firm NIRAS for The Danish<br />
Construction Association. The analysis has<br />
disclosed what would be required in order for<br />
<strong>Greenland</strong> to create annual income equal to<br />
the block grant of DKK 3.8 million it receives<br />
from Denmark. It shows that exports would<br />
need to be twenty times higher than today.<br />
Even if the population is located in fewer<br />
towns or if an aluminium smelter is built and<br />
the mineral industry grows, it will take up to<br />
fifty years before earnings are the equivalent<br />
of the block grant. The analysis is cautious<br />
with regard to the potential income from the<br />
oil industry, because the black gold can be<br />
hard to find and extract.<br />
Longest bird migration<br />
Biologist Carsten Egevang from<br />
the <strong>Greenland</strong> Institute of Natural<br />
Resources has, together with colleagues<br />
from Great Britain, USA and Iceland,<br />
documented through tagging that the arctic<br />
tern is the bird that migrates for the longest<br />
distances in the world. The bird weighs<br />
typically about 100 grams.<br />
Each year, the arctic tern travels more than<br />
70,000 kilometres on its round trip from<br />
<strong>Greenland</strong> to Antarctica and back to its<br />
breeding colonies in <strong>Greenland</strong>. The Arctic<br />
tern can live for about 34 years, so the small<br />
birds’ flights are the equivalent of travelling<br />
three times to the moon and back.<br />
The study was carried out using a new type<br />
of measuring instrument, a so-called light<br />
geologger which registers light intensity<br />
that can be translated into a geographical<br />
position.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 5
NEWS<br />
Ullorissap anaa savimineq<br />
kajungernartoq<br />
Canadamiit Kalaallit Nunaannut inuit<br />
nunasisarneri kingulliit ukiut untritillit<br />
arlallit ingerlanerini pisimasuunngerataannaavoq,<br />
naak taama isumaqartoqartarsimasoq.<br />
Inuit nunasisarsimanerat sukkanerujussuarmik<br />
pisimasinnaavoq. Kajungerisaq<br />
tassaasimavoq savimineq atortuliassaq<br />
minnerunngitsumillu sakkuliassaq.<br />
Taama naliliivoq Canadami qanganisarsiooq<br />
Robert McGhee Canadami Umimmaat<br />
Nunaa ta eqqaani qeqertami Ruin Islandimi<br />
arlaleriarluni misissuereerluni.<br />
Kalaallit Nunaanni ullorissap anaa savimineq<br />
immaqa 100 tonsinik oqimaassuseqarsimavoq,<br />
ukiut 10.000 missaani matuma siorna<br />
Issittup qulaani qaarsimasoq ullorissallu<br />
anaat anginerit mikinerillu sumut ta maanga<br />
siammarsimallutik. Ingammik Kalaallit<br />
Nunaata avannaata kitaani Innaanganermi<br />
inuit ullorissap anaanik piiaasarsimerannik<br />
takussutissaqarpoq. McGheep inuit sukkanerusumik<br />
nunasisarsimanerannik oqarnermini<br />
tunngavilersuutaasa ilagaat, issittumi<br />
ilisimatooq Knud Rasmussen ukiualuinnaat<br />
atorlugit Amerikap avannaani issittoq napillugu<br />
ingerlaarsinnaasimammat.<br />
6<br />
KAL Geologi Minik Rosing<br />
Innaanganermiit ullorissap anaata<br />
saviminiusup eqqaani.<br />
Lokkende jernmeteorit<br />
Den seneste indvandringsbølge af<br />
inuitter fra Canada til Grønland foregik<br />
ikke nødvendigvis over flere hundrede<br />
år, som det tidligere har været antaget. Indvandringen<br />
foregik muligvis langt hurtigere.<br />
Lokkemaden var grønlandsk jern til redskaber<br />
og ikke mindst våben.<br />
Det hævder den canadiske arkæolog Robert<br />
McGhee efter en række undersøgelser på øen<br />
Ruin Island ved canadiske Ellesmere Island.<br />
Det grønlandske jern stammer fra en jernmeteor<br />
på måske 100 ton, der antagelig for<br />
omkring 10.000 år siden eksploderede over<br />
Arktis og faldt ned som store og små meteoritter.<br />
Især i Kap York-området i Nordvestgrønland,<br />
hvor der findes masser af spor fra<br />
inuit, som har slået flager af meteoritterne.<br />
McGhee understøtter desuden sin tese om<br />
en hurtig indvandring med, at polarforskeren<br />
Knud Rasmussen var i stand til rejse tværs<br />
over arktisk Nordamerika på få år.<br />
DK Geologen Minik Rosing ved netop<br />
en jernmeteorit fra Kap York.<br />
Lured by iron meteorite<br />
GB Geologist Minik Rosing next to the<br />
iron meteorite from Cape York.<br />
The latest wave of Inuit emigrants<br />
from Canada to <strong>Greenland</strong> did not<br />
necessarily take place over several hundreds<br />
of years as was previously thought. The<br />
emigration may have been much faster. The<br />
lure was <strong>Greenland</strong>ic iron for tools and not<br />
least for weapons.<br />
This is what Canadian archaeologist Robert<br />
McGhee maintains, following a series of<br />
studies on Ruin Island near Ellesmere Island,<br />
Canada.<br />
The <strong>Greenland</strong>ic iron comes from an iron<br />
meteorite weighing perhaps 100 tons that<br />
probably exploded over the Arctic 10,000<br />
years ago and fell as large and small<br />
meteorites, especially over the Cape York<br />
region in Northwest <strong>Greenland</strong> where there<br />
are many traces of the Inuit who chipped<br />
pieces off the meteorites. McGhee also<br />
supports his theory of a fast emigration<br />
with the fact that the polar explorer Knud<br />
Rasmussen was able to travel across Arctic<br />
North America in just a few years.<br />
Chr. Schultz-Lorentzen
Nunarsuarmi pitsaanerpaaq<br />
Neriniartarfik Noma ilaatigut kalaallit<br />
nerisassiassaannik sassaalliuteqartartoq<br />
ukioq manna siusinnerusukkut<br />
atuagassiami akimasuumi Restaurant<br />
Magazinemi nunarsuarmi pitsaanerpaatut<br />
toqqarneqarpoq. Neriniartarfik Københavnimi<br />
quersuatoqqamiippoq, taannalu aamma<br />
kalaallit, Savalimmiormiut Islandimiullu aallartitaqarfiisa<br />
allaffeqarfigaat. Taamaalilluni<br />
oqartoqarsinnaavoq nunat avannarliit tamarmik<br />
katersuussimasut. Arlalitsigullu tamanna<br />
eqqorpoq, nunammi avannarliit nerisassiassaasa<br />
nutaaliaralugit sassaalliutigineqartarnerisa<br />
neriniartarfimmi pisortaq René<br />
Redzepi nersorneqalersippaa. Taama nersorneqarneq<br />
malunniussimavoq. Neriniartarfik<br />
ullormut mailinik 1000-nik allagarsisarpoq,<br />
toqqarneqareernerullu kingorna qaammammi<br />
inuit 100.000-it neriniartarfimmi tusaamasaasumi<br />
nerinissaminnik inniminniiniaraluarsimapput.<br />
Iluatsitsigaanni assersuutigalugu<br />
Kalaallit Nunaanniit umimmammik nerisoqarsinnaavoq,<br />
patianik pujuukkamik iipilinik<br />
rødbedenillu ilallugu. Akigitinneqartullu<br />
imaapput, qaammatip naalernerani amerlanernut<br />
inornarlutik.<br />
KAL Igasullammaat kakkannersaat<br />
René Redzepi, neriniartarfiup<br />
Nomap saani.<br />
DK Stjernekokkenes ubestridte<br />
mester, Rene Redzepi, foran<br />
restaurant Noma.<br />
GB Undisputed champion of star<br />
chefs, Rene Redzepi, in front of<br />
Restaurant Noma.<br />
Verdens bedste<br />
Restaurant Noma, der bl.a. har<br />
grønlandske råvarer på menuen, blev<br />
tidligere på året kåret som verdens bedste<br />
restaurant af det anerkendte tidsskrift<br />
Restaurant Magazine.<br />
Restauranten har lokaler i et gammelt københavnsk<br />
pakhus, der samtidig huser den<br />
grønlandske og færøske repræsentation<br />
samt Islands ambassade. Dermed er hele<br />
det nordatlantiske så at sige samlet under<br />
samme tag. Og det passer på mere end én<br />
måde, da det netop er satsningen på de<br />
nordiske råvarer i nye tilberedninger, der har<br />
bibragt restaurationschef Rene Redzepi den<br />
enestående hæder. En anerkendelse, som har<br />
sat sine spor. Restauranten modtager over<br />
1000 mails om dagen, og 100.000 forsøgte<br />
i måneden efter kåringen at bestille bord på<br />
den berømte restaurant. Skulle man slippe<br />
gennem nåleøjet kan man som hovedret<br />
eksempelvis få grønlandsk moskusokse og<br />
røget marv med æble og rødbede. Priserne er<br />
for de fleste ikke til besøg sidst på måneden.<br />
World’s best<br />
Restaurant Noma, which includes<br />
ingredients from <strong>Greenland</strong> in its<br />
menu, was voted best restaurant in the world<br />
earlier this year by the acclaimed periodical<br />
Restaurant Magazine.<br />
The restaurant is situated in an old<br />
warehouse in Copenhagen which also houses<br />
the <strong>Greenland</strong>ic and Faroese Representations<br />
and the Embassy of Iceland. This means that<br />
all the North Atlantic, so to speak, is united<br />
under one roof. And this is true in more ways<br />
than one, because it is the focus on Nordic<br />
ingredients prepared in new ways that has<br />
brought chef Rene Redzepi this unique<br />
honour. The restaurant has received over<br />
1000 e-mails each day and in the month<br />
after the award 100,000 people tried to book<br />
a table at the famous restaurant. If you get<br />
through the camel’s eye, you could be served<br />
a main course consisting, for example, of<br />
<strong>Greenland</strong>ic musk-ox and smoked marrow<br />
with apple and beetroot. Prices will probably<br />
prevent most people from paying a visit at<br />
the end of a month.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 7<br />
Chr. Schultz-Lorentzen
8<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Et solidt<br />
fundament<br />
Sparbanks filialer i Grønland<br />
er blevet en del af BankNordik<br />
BankNordik er en solid nordisk bank med begge ben på<br />
jorden. Du kan have tillid til, at vi altid tager dig og din<br />
økonomi seriøst. Vi sætter en ære i at rådgive dig, så du<br />
får mest muligt ud af dine økonomiske muligheder.<br />
BankNordik er en solid samarbejdspartner for både<br />
privat- og erhvervskunder. Vi tilbyder et fremadrettet<br />
samarbejde baseret på kompetence, engagement og<br />
proaktivitet.<br />
Velkommen i BankNordik<br />
www.banknordik.gl
FOTO: ARNE FLEISCHER<br />
WWW.NORTHGREENLAND.COM<br />
Want to create or develop<br />
business in North?<br />
Your ONE-door non-profit business<br />
partner to North <strong>Greenland</strong><br />
Municipality of Qaasuitsoq<br />
– the biggest municipality in the world:<br />
660.000 sq. km’s of opportunities<br />
Contact: info@northgreenland.com / phone +299 94 33 37
THULE AIR BASE<br />
EN UNIK ARBEJDSPLADS I GRØNLAND<br />
<strong>Greenland</strong> Contractors driver det lille basesamfund<br />
i Thule - unikt placeret i det nordlige Grønland.<br />
Vi beskæftiger ca. 400 medarbejdere inden for<br />
talrige spændende jobfunktioner f.eks.:<br />
Administration Kantinedrift Lufthavn<br />
Ingeniørafdeling Byggeledere IT<br />
Klinik Brandvæsen Mekanikere<br />
Fritidsaktiviteter Rengøring Indkøb/Lager<br />
Teknikere Miljø Håndværkere<br />
Læs mere om vores aktiviteter på:<br />
www.gc.gl<br />
Indiavej 1, Postboks 2669, 2100 København Ø, tlf.: +45 36 34 80 00
BUDGETVÆRELSER ∙ STANDARDVÆRELSER ∙ POLARVÆRELSER ∙ JUNIORSUITER ∙ SUITER<br />
140 moderniserede værelser · 12 gratis tv-kanaler<br />
3 timers gratis trådløst internet i alle suiter og på polar class<br />
SPISESTEDET SARFALIK · SKYLINE BAR · A HEREFORD BEEFSTOUW<br />
Læs mere om hotellet og book dit hotelværelse online på www.HHE.gl<br />
Tlf. +299 32 42 22 booking@hhe.gl<br />
HOTEL HANS EGEDE<br />
MODERNE HOTELLEJLIGHEDER<br />
Eget køkken med opvaskemaskine · Adgang til hurtigt internet<br />
Lækkert badeværelse med vaskemaskine og tørretumbler · Kan lejes i perioder på minimum 3 døgn.<br />
BUDGET ROOMS ∙ STANDARD ROOMS ∙ POLAR ROOMS ∙ JUNIOR SUITES ∙ SUITES<br />
140 refurbished rooms · 12 free TV channels<br />
Free 3-hour wireless Internet service in all suites and in Polar Rooms<br />
HOTEL APARTMENTS<br />
Private kitchen with dishwasher · Access to high-speed Internet service<br />
Luxurious bathroom with washer and dryer · To let for a minimum of 3 nights.
Nannut tumisiorlugit<br />
Kalaallit Nunaata Canadallu akornanni Baffin Bugt-imi nannut qanoq<br />
siammarsimatiginersut erseqqissumik ilisimaneqanngilaq. Nannut<br />
nalunaaqqutsersornerisigut ilisimatuut tamatuminnga ilisimasaqalissapput<br />
Allattoq: Pia Christensen Bang<br />
– Aana!<br />
Erik W. Born sikup tungaanut tikkuarpoq, helikopterip<br />
siornani kipungasumi nannut tumaat erseqqissumik takuneqarsinnaapput.<br />
Apummit perserfigineqarlutik ersigunnaartinneqarsimanngillat.<br />
Nutaarluinnaallutilli. Helikopterimik<br />
ingerlatsisoq svenskeq Sebastian Holst ingerlaannaq qisuariarpoq,<br />
helikopteri sangutillugu uerterujussuarlugu, taavalu<br />
»piniarneq« aallartippoq. <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-ip helikopteriutaani<br />
aappaluttumik qalipaatilimmi AS 350-imi adrenalin aatsinni<br />
sukkasoorujussuarmik ingerlalerpoq, tamattalu immap sikua<br />
qimerlooqqissaarparput – pissangasorujussuulluta, soorlu Xfactor-imi<br />
aalajangiisoqarnialersoq. Nanoq sumiippa?<br />
Pinngortitaleriffiup Qimusseriarsuarmi nannunik nalunaaqqutsiiniarneranni<br />
peqataavunga, Qaasuitsup Kommuneani<br />
– nunarsuarmi kommuneqarfiit annersaanni – nunaqarfimmit<br />
Kullorsuarmit 60 km-it missaannik kujammut kitaaniilluta.<br />
Nannunik ilisimatusartup Erik W. Born-ip Pinngortitaleriffimmeersup<br />
suleqatini peqatigalugit ukioq manna suliani naammassingajalerpaa,<br />
Avannaata Kitaani sinerissami nannunik<br />
nalunaaqqutsersuineq nalunaarsuinerlu. Taassuma helikopterimillu<br />
ingerlatsisup Sebastian Holst-ip saniatigut Kristin Laidre<br />
aamma Dennis Andriashek suleqataapput.<br />
Sebastian-ip ilisimasaqarluartutut nannut tumai malippai –<br />
nannullu narluinnartukkut tamatigut ingerlaniarneq ajorput.<br />
Meterit 200-t missaanni avannamut ingerlasimavoq, isummani<br />
allanngoriarlugu kimmut saassimalluni, taava ammalortorujussuarmi<br />
pangalissimavoq, sangoqattaarsimalluni, taavalu kujammut<br />
sangujartuaarsimalluni. Ilaannikkut tumai tammaangajattarpavut,<br />
immaqa paatsiveerulluni sumiiffimmi ataatsimi<br />
tummartuisarsimammat, immaqa puisitorsimalluni qasuersersimallunilu,<br />
ingerlaqqinnginnermini aggerfini eqqungajallugu.<br />
Suleqatigiilli tumisiorneq sungiusimalluarpaat, ingerlaannarlu<br />
nassaareqqittarlugit, sikumillu meterinik arlaqanngitsunik portussusilikkut<br />
helikopteri ingerlavoq – saamimmut, talerpimmut<br />
sangusarluni, kaajallattarlunilu – maannalu soorlumi angulissagipput,<br />
eqqarsarpunga, tassanngaannarlu takuarput – aakulu<br />
siunitsinni meterit 200-t missaannik ungasitsigisumi. Aakulu,<br />
taama allappunga, marluummata! Nuannaarluni suaartarneq<br />
helikopterimi tusarsaavoq, yeah – angutiviaq arnaviarlu nuliunialersut,<br />
ingerlaannaq takusinnaavaat.<br />
ULIKKAARTOQ<br />
Dennis-ip, tuminik malinninnitsinni sakkuusivimmik sarliarsi-<br />
12<br />
masup qarsunillu ilisimajunnaartitsissutissanik piareersaasimasup,<br />
sakkuusivik sanimini issiavimmut ilivaa, aallaallu saqqummerlugu.<br />
Immerpaa, issiaviup siorna’tungaanut ingilluni,<br />
sanimullu saariarluni igalaaq mikisoq ammarlugu. Taamaalinerani<br />
nannut marluk qanillisimavagut, inupiluit pissusilersortarnerattut<br />
avissaarlutik tamarmik immikkut sammivilerlutik<br />
pangalilerlutik. Arnaviaq siulliullugu malipparput. Arnaviaq<br />
ilisimajunnaarsinneqarpat angutiviaq nuliujumasoq qanittumiiginnaasoq<br />
ilisimatuut nalunngilaat, qarsumillu eqqornissaa<br />
ajornanngitsuararsuussasoq. Helikopteri aatsaat taama aalatigilerpoq.<br />
Nanoq sapinngisamik paatsiveerutitinnaveersaassavarput,<br />
taamaattumik tuaviortariaqarpugut. Sebastian-ip helikopterimik<br />
qanillattorpaa, sikumit meterinik arlaqanngitsunik<br />
qutsissuseqarluni, nanorlu helikopterip ataanut takussaajun-<br />
SULIAQ NAATSUMIK<br />
Uummannap Qimusseriarsuullu akornanni marts-aprilimi<br />
2010-mi nannut 20-t qaammataasakkut nassitsissutinik pilerneqarput.<br />
Nannut 29-t nalunaaqqutserneqarlutik. Ukiuni<br />
marlunni ilisimatusarnerup tamanna siullersaraa, canadamiut<br />
peqatigalugit Baffin Bugt-imi nannut qanoq amerlatiginersut<br />
kisinneqarnissaat pilersaarutaalluni. Danmark-imi<br />
Miljøstyrelsen aamma Pinngortitaleriffik ilisimatusarnermi<br />
aningaasaliisuupput.<br />
naarpoq, kaajallappugut, misileeqqilluta, helikopterillu siku<br />
attungajappaa, sikullu aputaa teqqalavoq, kisiannili Dennis<br />
eqqissisimalluinnarpoq. Ukiuni 35-ni misilittagaqarnera tassani<br />
erseqqissumik erserpoq, minutsillu marlussuit qaangiuttut<br />
siullermeerluni aallaariarluni, tamanna pisariaqarmat. Nanoq<br />
arnaviaq quttoqqamigut qarsumik eqqorneqarpoq, minutsillu<br />
marlussuit qaangiuttut ilisimajunnaarluni. Tassalu tamaannga<br />
killippugut.<br />
Angutiviaq killormut aallarsimavoq, taassumali malinnissaa<br />
aamma aalajangiullugu. Radiukkut nassitsissummik aamma<br />
pilerneqassaaq – aammalumi nuanniilluinnassagaluarpoq<br />
arnavissap misissorneqarnerata nalaani takkussimasuuppat.<br />
Annertunerusumik ungavarsimanngilaq, helikopterimillu<br />
qimaamigatsinni alapernaasilerluni arnaviaq ilisimanngitsoq<br />
kigaatsumik qanillattulerpaa. Anngutilivinnissaata<br />
tungaanut utaqqivugut, Sebastian-illu helikopteri sukkatsiseq-
qippaa, sivikitsumik, Dennis-ilu aappassaanik qarsumik<br />
ilisimajunnaarsaam mik igeriarpoq. Eqqorpaa, minutsillu marlussuit<br />
qaangiuttut sikumut nannut marluk eqqaannut nunnippugut,<br />
marluullutik ilisimajunnaarsimallutik sanileriittut.<br />
Suleqatigiit tamanna arlalippassuariarlutik misilittareersimavaat,<br />
nunallu issittut kunngiisa tupinnarluinnartut taama<br />
qanillitiginerat meeqqatut nuannaarnerat annikillisinnaanngilaq.<br />
Tamarmik nuannaarput, illarlutik, tuimikkullu imminnut<br />
pattalaarlutik. Angutiviaq arnaviarlu inersimasut qaammataasakkut<br />
aallakaatitsissutinik pilernissaat »amigaataammaat«<br />
nuannaarnerannut minnerunngitsumik pissutaavoq. Nuannaarneralli<br />
suliamik ilisimasaqarluarnerannit sukkasuumik<br />
taarserneqarpoq. Sakkuusivinnit taskenillu pussugutit, kapuutit,<br />
sakkut kakiuutit, uuttuutit, allattuiffiit allarpassuillu<br />
saqqummerneqarput. Sulerinissartik kikkut tamarmik nalunngilaat,<br />
ikioqatigiillutillu.<br />
NALUNAARSUINEQ<br />
Nannut tamarmik uuttortarneqartarput, qanorlu atitutiginerisa<br />
qanoq oqimaatsiginerat takutittarpaa. Tamatuma kingorna<br />
meq quinik misissugassanik peersisoqartarpoq, kukiata nuuanik,<br />
amianik, aavanik aamma orsuanik. Arnaviaq piaralik<br />
pineqarsimappat, immuanik misissugassamik aamma tigusisoqartarpoq.<br />
Aavata, orsuata, meqquisa immuatalu misissornerisa<br />
ilaatigut takutittarpaat, nanoq qanoq mingutsitsinermik<br />
annertutigisumik eqqorneqarsimanersoq, nappaateqarsinnaaneralu<br />
aamma paasineqarsinnaasarluni.<br />
Pinngortitami nanoq qaqutigut 30-t sinnerlugit utoqqaassuseqalersarpoq.<br />
Taamaalilluni nannut ilisimajunnaartitavut<br />
Nunavummi imaluunniit Kalaallit Nunaanni piniartumit kingorna<br />
immaqa pisarineqarsimassapput. Aammalu kingusinnerusukkut<br />
ilisimatuunit ilisimajunnaartinneqarsinnaapput<br />
misissorneqarsinnaallutillu. Nannut ilisarineqarsinnaaqqullugit<br />
tamarmik nalunaaqqutserneqartarput. Siutaannut plastikinik<br />
ilisarnaatinik mikisunik ikkussivigineqartarput. Ilisarnaataallu<br />
katassimassagaluarpata nanoq aamma ilisarineqarsinnaasarpoq,<br />
ilisarnaataasa normoqataannik kakkiviaasigut kakiorneqartarmata.<br />
Helikopterimit takuneqarsinnaanngitsutut kissaatigisaannik<br />
nannut akornusersimallugit nalunngilarput – tassami nuliunialersimammata.<br />
Sivikitsumillu naapinnerat piaqqinermik kinguneqassappat,<br />
taava taanna nannup arnavissap siullermeerluni<br />
piarartaarneranik kinguneqarsimassagaluarpoq, iviangiisa<br />
mulii »atorneqanngitsut« takugamigit Dennis oqarpoq. Helikopterimit<br />
qulaannerani nanoq arnaviaq arfineq-pingasunik<br />
ukioqassasoq eqqoriarsimavaa, qanimulli misissorneratigut<br />
tallimanik ukioqassasoq eqqoriarpaa, amerlanerpaamik arfinilinnik.<br />
Akerlianik nanoq angutiviaq misilittagaqarnerussaaq<br />
– 15-17-inik ukioqassalluni, Dennis eqqoriaavoq, qanoq angitiginera,<br />
pualatiginera, meqqui minnerunngitsumillu kigutaasa<br />
nungullarsimanerat misissoreerlugit. Nannut ukioq manna<br />
naammattoorsimasaasa angutiviaq annersaraat kusanarnersaralugulu,<br />
suleqatigiit isumaqarput. 2 meterinik 60 cm-inillu<br />
angissuseqarpoq, 420 kilollu missaannik oqimaassuseqarluni.<br />
Arnaviaq minnerungaatsiarpoq, 2 meterinik 10 cm-inillu angissuseqarluni,<br />
180 kilot missaannik oqimaassuseqarluni.<br />
Angutivissap siutaanut talerperlermut qaammataasakkut aallakaatitsissummik<br />
ikkussisoqarpoq, arnaviaq aallakaatitsissummik<br />
qungasiatigut ikkussivigineqarluni. Sukappallaarnagu,<br />
ajoqutigissaguniummi nammineq peersinnaasariaqarmagu,<br />
aammalumi puallarnissaminut periarfissinneqartariaqarmat.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
TIMMISARTUT ATUKKIUTTAKKAT<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-ip timmisartut atukkiuttagai tassaapput helikopterit<br />
22-t, Twin Otter-it marluk, King <strong>Air</strong> ataaseq, ilaaffissallu<br />
sinnneruttut timmisartuutini DASH 7-ini aamma <strong>Air</strong>bus<br />
330-200-mi tuniniarneqartarlutik. Immikkoortortaqarfik<br />
allaffissornikkut arfineq-marlunik sulisoqarpoq, aammalu<br />
timmisartortartunik aalajangersimasumik atorfinitsinneqarsimasunik<br />
attartorneqartartunillu arlalinnik sulisoqarluni.<br />
Timmisartunik attartortitsisarnerup allakkanik nassiussanillu<br />
assartuisarneq sullissinerlu pillugu isumaqatigiissutit<br />
peqatigalugit <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-ip kaaviiaartittagaasa affaat<br />
isertitsissutigisarpai, Kalaallit Nunaannilu ukiumut timmisartut<br />
angalasarneri 12.000-it missaat atortarlugit. Ilaatigut<br />
suliarineqartarput aatsitassanik misissuisut timmisartuunneqartarneri,<br />
aamma tusaamasat VIP-it timmisartuunneri,<br />
kiisalu kunngikkormiunik timmisartuussisarnerit.<br />
Nannut Baffin Bugt-imi angalaartarnerisa paasineqarnissaa<br />
Pinngortitaleriffiup misissuinerani anguniarneqarpoq. Sikumi<br />
tissukartumi qanoq uumaniartarnersut paasiumaneqarpoq,<br />
ukiuni qulikkaani kingullerni siku malunnaatilimmik annikilleriarsimammat.<br />
SUMUT ANGALASARNERI<br />
Naggataagut Kristin puussiamik plastikimik saqqummiivoq,<br />
qillertuusamik qernertumik qalipaammik qalipaasiummillu<br />
imalimmik. Taavalu »atserneqarput«, tassalu normunik 28mik<br />
aamma 29-mik, quttoraasa tunua’tungaannut kisitsisit<br />
angisuut allanneqarlutik. Taamaalilluni nannut silaannarmit<br />
ungasissumit ilisarineqarsinnaassapput, taamalu aappassaanik<br />
ilisimajunnaartinneqassanatik, naammattooqqinneqassagunik.<br />
Nannullu taakku nalunaaqqutserneqarsimasut<br />
aallakaatitsissummillu ikkussivigineqarsimasut piniartut<br />
aamma takusinnaas savaat. Qaammatini tulliuttuni amerlasoorpassuarni<br />
nannut sumut angalaartarnerat qaammataasakkut<br />
aallakaatitsissutit paasissutissiissutigissavaat, taamaattumillu<br />
pisarineqaqqusaanatik.<br />
Nannut marluk, arfininngornermi ullaap’tungaani silagissumi,<br />
issittumi seqinnarissumilu naammattuukkavut nalunaaq qut -<br />
sikkavullu suleqatigiit ukioq manna nalunaaqqutsigaasa kingullersaraat.<br />
Maannalu nannut »sulisinneqaannassapput«,<br />
nassitsissutaannillu paasissutissanik tigooqqaasoqassalluni,<br />
Baffin Bugt-imi sumi ngerlaartarnersut pillugit. Ullut sisamat<br />
allortarlugit nassitsissutit nalunaarutigisarpaat nannut sumiinnersut.<br />
Nassitsissutit qaammataasamut nassiussuisarput, paasissutissat<br />
Frankrig-imut ingerlatinneqartarlutik, ilisimatuullu<br />
allaffiinut ingerlateqqinneqartarlutik. Nannunillu tamanit paasissutissarpassuit<br />
ukioq ataaseq qaangiuppat suliarineqassaput<br />
paasiniarneqarlutillu, immap sikuata siammarsimanera pillugu<br />
paasissutissat ilanngullugit. Nannut qanoq angalaartarnerisa<br />
allaaserinissaat anguniarneqarpoq, immallu sikuata allanngornera<br />
qanoq qisuariarfigisarneraat. Canadamiut peqatigalugit<br />
2011-mi Baffin Bugt-imi nannut qanoq amerlatiginersut kisinneqarnissaat<br />
pilersaarutaavoq. Kisitsinerit nalaanni nannut<br />
qanoq siammarsimatiginersut nassitsissutit nannunut ikkunneqartut<br />
paasissutissanik pingaarutilinnik pilersuissapput.<br />
13<br />
Ulrik Bang
Ulrik Bang<br />
På sporet af isbjørne<br />
Ingen kender den nøjagtige udbredelse af isbjørnebestanden i Baffin<br />
Bugten mellem Grønland og Canada. Det skal en mærkning af de<br />
hvide bjørne skaffe forskerne viden om<br />
Af Pia Christensen Bang<br />
– Dér!<br />
Erik W. Born peger energisk ned på isen, og lidt skråt<br />
foran helikopteren er der tydelige isbjørnespor. De er ikke føget<br />
til med sne, men er helt friske. Piloten, svenske Sebastian Holst,<br />
reagerer lynhurtigt og drejer helikopteren, så den lægger sig<br />
helt om på siden, og så begynder »jagten« for alvor. Adrenalinet<br />
pumper i blodet hos os alle fem i <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s rødmalede<br />
AS350-helikopter. Vi spejder fokuseret ud over den frosne havis<br />
– spændte som lige før afgørelsen i X-factor. Hvor er den?<br />
Jeg er med Grønlands Naturinstitut på isbjørnemærkning i Melvillebugten,<br />
og vi befinder os godt 60 km sydvest for bygden<br />
Kullorsuaq i Qaasuitsup Kommunea, verdens største kommune.<br />
Isbjørneforsker Erik W. Born fra Grønlands Naturinstitut er<br />
sammen med sit team ved at afslutte årets projekt med mærkning<br />
og registrering af isbjørne langs den nordvestgrønlandske<br />
kyst. Ud over ham selv og piloten Sebastian Holst består holdet<br />
af Kristin Laidre og Dennis Andriashek.<br />
Sebastian følger rutineret isbjørnesporene – og jeg skal hilse og<br />
sige, at de store bamser ikke just holder sig til den lige vej. Så er<br />
den gået et par hundrede meter mod nord, inden den har skiftet<br />
mening og retning til vest, så er den løbet i en stor cirkel, videre<br />
i zigzag, så en blød bue mod syd. Ind imellem er vi lige ved at<br />
tabe sporet, fordi den måske har trampet forvirrende meget<br />
rundt på et enkelt sted, måske nydt en enkelt sæl til frokost og<br />
hvilet sig, inden den er gået videre i næsten samme retning,<br />
som den kom fra. Men holdet er vant til at tyde sporene og får<br />
hurtigt øje på dem igen, og helikopteren fortsætter sin rutsjetur<br />
få meter over isen – højre, venstre, cirkler – nu må vi da snart<br />
have indhentet den, når jeg lige at tænke, inden de pludselig er<br />
der – et par hundrede meter ret forude. Og DE, skriver jeg, for<br />
der er to! Jubelråb fylder det lille cockpit, yeah – både en han<br />
og en hun i parring, kan de se med det samme.<br />
FULDT HUS<br />
Dennis, der har siddet med sin værktøjskasse på skødet og gjort<br />
bedøvelsespile klar, mens vi har fulgt sporene, sætter kassen<br />
fra sig på sædet ved siden af sig og finder riflen frem. Han lader<br />
den, sætter sig ud på kanten af sædet, drejer sig og åbner det<br />
lille sidevindue. Imens har vi nærmet os de to isbjørne, der forsøger<br />
at bruge det gamle forbrydertrick med at dele sig og løbe<br />
14<br />
PROJEKTET KORT<br />
I marts-april 2010 blev der sat satellitsendere på i alt 20<br />
isbjørne mellem Uummannaq og Qimusseriarsuaq/Melville<br />
Bugt. I alt mærkede man 29 isbjørne. Det er første led i et<br />
toårigt studium, hvor planen er at optælle isbjørne i Baffin<br />
Bugten sammen med Canada.<br />
Studiet finansieres af den danske Miljøstyrelse og Grønlands<br />
Naturinstitut.<br />
i hver sin retning. Vi forfølger hunnen først. Forskerne ved, at<br />
har man først fået bedøvet hunnen, så holder den brunstige han<br />
sig i nærheden og er let at ramme med den næste pil. Nu bliver<br />
det først rigtig rutsjebane-agtigt at sidde i helikopteren. Vi skal<br />
selvfølgelig stresse bjørnen mindst muligt, så det skal helst gå<br />
stærkt. Sebastian flyver helt tæt på hende, kun få meter over<br />
isen, hun forsvinder ind under helikopteren, vi slår en cirkel,<br />
prøver igen, nærmest lægger helikopteren ned, sneen på isen<br />
hvirvler op, men Dennis er fuldstændig rolig. 35 års erfaring<br />
kommer tydeligt til udtryk her, og efter et par minutter affyrer<br />
han det ene skud, der er nødvendigt. Frøken Isbjørn har nu en<br />
pil i bagdelen og lægger sig efter et par minutter til at sove. Så<br />
langt, så godt.<br />
Hannen var jo stukket af den anden vej, men vi beslutter os til<br />
at tage ham også. Han skal også have en radiosender på – og<br />
det vil heller ikke være så hyggeligt, hvis han undervejs i undersøgelsen<br />
af hans veninde finder på at komme luskende. Han<br />
er ikke gået så langt væk, og da vi trækker os lidt væk med helikopteren,<br />
bliver han nysgerrig og nærmer sig langsomt sin sovende<br />
mage. Vi venter, til han er næsten derhenne, så sætter Sebastian<br />
igen fart på det lille røde lyn, en ganske kort rutsjetur,<br />
og Dennis har affyret dagens andet skud med bedøvelsesmidlet.<br />
Igen en fuldtræffer, så et par minutter senere lander vi på isen<br />
ved de to isbjørne, der ligger nydeligt bedøvet side om side.<br />
Holdet her har gjort det mange gange før, men det mindsker<br />
ikke deres barnlige begejstring over igen at være så tæt på de<br />
imponerende, arktiske konger. Alle jubler, ler, klapper hinanden<br />
på skuldrene. Glæden skyldes ikke mindst, at man lige netop
»manglede« en voksen han og en voksen hun for at sætte de allersidste<br />
satellitsendere ud. Euforien afløses dog lynhurtigt af<br />
en markant professionalisme. Frem fra værktøjskasser og tasker<br />
findes tænger, kanyler, tatoveringsværktøj, målebånd, notesblok<br />
og meget mere. Alle ved, hvad der skal gøres, og de hjælper<br />
hinanden.<br />
REGISTRERINGEN<br />
Hver bjørn bliver målt, og omkredsen afslører dens vægt. Derefter<br />
bliver der taget små prøver af hår, spidsen af en klo, hud og<br />
blod og fedt. Er der tale om en mor med unger, bliver der også<br />
taget en mælkeprøve. Analyser af blod, fedt og hår og mælk vil<br />
blandt andet afsløre, hvor forurenet isbjørnene er og vil også<br />
kunne afsløre eventuelle sygdomme.<br />
I naturen kan isbjørne i sjældne tilfælde blive over 30 år gamle.<br />
Det vil sige, at de bjørne, vi har bedøvet, senere kan blive skudt<br />
af en fanger enten i Nunavut eller i Grønland. De kan også blive<br />
udsat for at blive bedøvet og studeret af forskere i efterfølgende<br />
år. For at kunne genkende dyrene, bliver de alle mærket. Der<br />
bliver sat små plasticmærker med et nummer i hvert øre. Skulle<br />
mærkerne falde ud, så kan man alligevel genkende isbjørnen,<br />
fordi den har fået tatoveret samme nummer på indersiden af<br />
hver overlæbe.<br />
Vi ved godt, at vi er kommet til at afbryde isbjørneparret i noget,<br />
de næppe havde ønsket en helikopter som vidne til – de<br />
havde ganske enkelt været ved at parre sig. Og hvis der når<br />
at komme en lille unge ud af deres korte møde, så bliver det<br />
Frøken Isbjørns første, konstaterer Dennis hurtigt med et blik<br />
på hendes »ubrugte« dievorter. Oppe fra luften havde han gættet<br />
hende til at være måske otte år, men ved nærmere eftersyn<br />
retter han det til fem, max seks år. Hannen er til gengæld en<br />
erfaren herre – i hvert fald 15-17 år, vurderer Dennis ved at se<br />
på størrelse, tykkelse, pels og ikke mindst slitagen på tænderne.<br />
Hannen er den største og flotteste, de har haft fat i i år, mener<br />
holdet. Han måler 2 meter og 60 cm over ryggen og vejer cirka<br />
420 kg. Hun er betragteligt mindre, 2 meter og 10 cm og med<br />
en vægt på cirka 180 kg.<br />
Hannen får sat en lille satellitsender i det højre øre, mens hunnen<br />
får et halsbånd med en sender sat på. Ikke for stramt, hun<br />
skal selv kunne få det af, hvis det generer hende, og der skal<br />
også være plads til, at hun kan blive tykkere i det. Formålet<br />
med Naturinstituttets studium er at afsløre isbjørnenes vandrin-<br />
KAL Nanoq ilisimajunnaarsinneqaraangat Erik W. Born,<br />
Kristin Laidre aamma Dennis Andriashek pimoorullugu<br />
peqqissaartumillu sulilersarput, misissugassanik<br />
uuttuinernillu pisariaqartinneqartunik tigusisarlutik,<br />
helikopteri qimagussinnaallugu nannullu eqqissillutik<br />
silattorsinnaaqqullugit.<br />
CHARTERSEKTIONEN<br />
DK Når først isbjørnene er bedøvet og sover, arbejder Erik<br />
W. Born, Kristin Laidre og Dennis Andriashek koncentreret<br />
og effektivt for at tage de nødvendige prøver og målinger,<br />
så helikopteren kan være væk igen og bamserne<br />
kan vågne i fred.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s charterafdeling råder over 22 helikoptere, 2<br />
Twin Ottere, 1 King <strong>Air</strong> og sælger desuden overskudskapacitet<br />
på rutemaskinerne DASH 7 og <strong>Air</strong>bus 330-200. Afdelingen<br />
har syv administrative medarbejdere og disponerer over<br />
en lang række såvel fastansatte som freelance piloter.<br />
Charter står sammen med post/fragt og servicekontrakterne<br />
for omkring halvdelen af <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s omsætning og producerer<br />
tilsammen cirka 12.000 flyvetimer pr. år i Grønland.<br />
Blandt opgaverne er alt fra flyvninger for mineralefterforskningsselskaber<br />
til VIP-flyvninger med den royale familie.<br />
ger i Baffin Bugten. Man vil se, hvordan de klarer sig i drivisen,<br />
der er gået markant tilbage i de senere årtier.<br />
CHECK PÅ BEVÆGELSER<br />
Til sidst finder Kristin en plasticpose frem, der viser sig at indeholde<br />
en bøtte sort maling og en pensel. Og så får de »navne«,<br />
nemlig nummer 28 og nummer 29, der bliver skrevet med store<br />
tal på begge sider af deres bagdel. På den måde kan bjørneholdet<br />
genkende dem fra luften på lang afstand og undgå at bedøve<br />
dem igen, hvis man skulle komme over dem igen. Fangerne<br />
har også mulighed for på afstand at opdage, at disse bjørne lige<br />
er blevet mærket og har fået sendere på. Satellitsenderne skal<br />
afsløre isbjørnenes færden i de næste mange måneder, og derfor<br />
bør de ikke skydes.<br />
Kæresteparret, som vi fandt og mærkede denne smukke, kolde<br />
og solbeskinnede lørdag formiddag blev som sagt holdets sidste<br />
i denne sæson. Nu er det bare om at lade isbjørnene »arbejde«<br />
og modtage oplysninger fra deres sendere om, hvordan de<br />
bevæger sig rundt i Baffin Bugten. Senderne giver hver 4. dag<br />
melding om, hvor isbjørnene befinder sig. Dyrene sender til satellitter,<br />
der sender data videre til Frankrig og så til forskerne i<br />
deres kontorer. Om et år skal de mange data fra alle isbjørnene<br />
så behandles og analyseres sammen med oplysninger om udbredelsen<br />
af havisen. Målet er at beskrive isbjørnenes færden og<br />
reaktion på, at havisen ændrer sig. Det er planen sammen med<br />
canadierne at optælle isbjørnebestanden i Baffin Bugt i 2011.<br />
Isbjørnene med sender vil give vigtige oplysninger om bestandens<br />
udbredelse under tællingerne.<br />
GB Once the polar bears have been tranquilized and are<br />
asleep, Erik W. Born, Kristin Laidre and Dennis<br />
Andriashek work concentrated and efficiently to take the<br />
necessary samples and measurements so the helicopter<br />
can be off again and the bears can wake up in peace<br />
and quiet.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 15<br />
Ulrik Bang
Tracking polar bears<br />
No-one knows the precise extent of the polar bear population in Baffin<br />
Bay, situated between <strong>Greenland</strong> and Canada. Tagging the white bears<br />
will give researchers this information<br />
By Pia Christensen Bang<br />
– There!<br />
Erik W. Born points energetically down at the ice.<br />
Diagonally across, in front of the helicopter there are clear<br />
bear tracks. They haven’t filled with drifting snow so they are<br />
quite fresh. The Swedish pilot, Sebastian Holst, reacts quickly<br />
and swings the helicopter round, turning it on its side and the<br />
»hunt« is on. Adrenalin is pumping through the veins of all five<br />
of us in <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>’s red-painted AS350 helicopter. We stare<br />
intently out across the frozen sea ice – just as excited as when<br />
we wait for the decision in X Factor. Where is it?<br />
I am out with the <strong>Greenland</strong> Institute of Natural Resources to<br />
tag polar bears in Melville Bay. We are a good 60 kilometres<br />
southwest of the settlement of Kullorsuaq in Qaasuitsup<br />
Kommunea, the world’s biggest municipality. Polar bear<br />
researcher Erik W. Born from The <strong>Greenland</strong> Institute of<br />
Natural Resources and his team are finishing this year’s tagging<br />
project, registering polar bears along the northeast coast of<br />
<strong>Greenland</strong>. In addition to himself and pilot Sebastian Holst, the<br />
team consists of Kristin Laidre and Dennis Andriashek.<br />
Sebastian is skilfully following the bear tracks – and I have to<br />
say that these big teddies don’t follow a straight path. It travels<br />
a couple of hundred metres to the north, before changing its<br />
mind and its direction to the west, running in a great circle,<br />
zigzagging onwards, then in a soft curve to the south. At times<br />
we almost lose the tracks because it has stamped confusingly<br />
around in one place, perhaps enjoyed a seal for lunch and taken<br />
a nap, before going onwards in almost the same direction from<br />
which it came. But the team is used to reading the tracks and<br />
quickly catches sight of them again and the helicopter continues<br />
its roller-coaster flight just a few feet above the ice – right,<br />
left, circle – I just manage to think that we should have caught<br />
up with it by now, when suddenly they are there – a couple of<br />
hundred metres straight ahead and I write THEY, because there<br />
are two! Cheers fill the small cockpit. Yes – a male and a female<br />
– mating, as we see at once.<br />
FULL HOUSE<br />
Dennis, who has been sitting with his toolbox on his lap<br />
preparing the tranquilizer darts, while we followed the tracks,<br />
puts his box on the seat beside him and gets the rifle out. He<br />
loads it, moves to the edge of his seat and opens the small side<br />
window. Meanwhile we have closed in on the two polar bears,<br />
who are attempting to use the old trick used by criminals and<br />
have split up and are running in different directions. We chase<br />
the female first. Researchers know that if the female is sedated<br />
16<br />
THE CHARTER SECTION<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>’s charter department has at its disposal 22<br />
helicopters, 2 Twin Otters and 1 King <strong>Air</strong>. In addition it sells<br />
surplus capacity on the DASH 7 and <strong>Air</strong>bus 330-200 which<br />
are used for scheduled flights. The department has 7<br />
administrative members of staff and has at its disposal a<br />
range of full-time and freelance pilots.<br />
Charter and mail/cargo together with service contracts<br />
represent about half of <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>’s turnover and<br />
together they operate about 12,000 flying hours per year in<br />
<strong>Greenland</strong>. Assignments range from flying for mineral<br />
exploration companies to VIP flights with the royal family.<br />
first, the excited male will stay close and be easy to hit with the<br />
next dart. Now it’s really a roller-coaster ride in the helicopter.<br />
Of course, we have to stress the bears as little as possible, so we<br />
must work quickly. Sebastian flies right up close to her, only a<br />
few feet above the ice and she disappears under the helicopter.<br />
We circle round, make another attempt, the helicopter almost<br />
flying on its side and the snow on the ice is whirled up, but<br />
Dennis is absolutely calm. His 35 years of experience is showing<br />
now and after a couple of minutes he fires the one shot that is<br />
required. Miss Polar Bear now has a dart in her backside and<br />
after a few minutes she lies down and sleeps. So far, so good.<br />
The male has run off in a different direction, but we decide<br />
to take him too. He is to be fitted with a transmitter– and it<br />
wouldn’t be so nice, to have him prowling around while we<br />
were studying his girlfriend. He hasn’t gone far and he is slowly<br />
closing in on his sleeping mate. We wait until he is almost there<br />
and then Sebastian speeds up the little red lightening bolt,<br />
there is a short roller-coaster ride and Dennis has fired the<br />
second shot of the day with the tranquilizer. It’s another bull’seye<br />
and a few minutes later we land on the ice next to the two<br />
polar bears, lying nicely tranquilized side by side.<br />
The team has done this many times before, but that does not<br />
spoil their child-like excitement over again being so close to<br />
these impressive, Arctic kings. Everyone cheers, laughs and<br />
claps each other on the shoulders. The joy is not less because an<br />
adult male and an adult female were just what were needed in<br />
order to place the very last transmitters. However, the euphoria<br />
is quickly replaced by a singular professionalism. Pliers,<br />
syringes, tattoo tools, measuring tapes, notebooks and much<br />
more are taken out of toolboxes and bags. Everyone knows<br />
what to do and they help each other.<br />
REGISTRATION<br />
Each bear is measured and the circumference reveals its<br />
weight. Then small samples are taken of hair, the tip of a claw,<br />
skin and blood and fat. In the case of a female with cubs, a milk
KAL Nannut qaammataasamut<br />
nassitsissutinik ikkussivi-<br />
gineqaraangata, nannut<br />
sumiinnersut ullut sisamat<br />
allortarlugit ilisimatuut<br />
paasissutissinneqartarput.<br />
DK Når isbjørnene har fået<br />
satellitsendere på, får forskerne hver<br />
4. dag melding om, hvor dyrene<br />
befinder sig.<br />
GB When the polar bears have been<br />
fitted with satellite transmitters, the<br />
scientist get signals every fourth day<br />
revealing the location of the animals.<br />
sample is also taken. Analyses of blood, fat, hair and milk can<br />
reveal, among other things, how contaminated the polar bears<br />
are and also show possible disease.<br />
In rare cases, polar bears can reach 30 years of age in the wild.<br />
This means that the bears we have tranquilized could later be<br />
shot by a hunter either in Nunavut or in <strong>Greenland</strong>. They<br />
could also be subjected to scientific study in years to come. The<br />
animals are all tagged so they can be recognized. Small,<br />
numbered plastic tags are placed in each ear. If the tags fall out<br />
it will still be possible to recognize the polar bears, because the<br />
same number is tattooed on the inside of each upper lip.<br />
We know that we have disturbed the polar bears in the middle<br />
of something, they would not want to be witnessed from a<br />
helicopter – they were in the middle of mating and if this short<br />
meeting results in a cub, it will be Miss Polar Bear’s first,<br />
Dennis quickly determines, with a glance at her »unused« teats.<br />
From the air, he had guessed her to be perhaps eight years old,<br />
but after a closer look he corrects this to five years, six at the<br />
most. The male, on the other hand is an experienced gentleman<br />
– at least 15-17 years old, guesses Dennis by looking at its size,<br />
coat and not least wear and tear of its teeth. The male is the<br />
largest and finest they have had hold of this year. He measures<br />
at least 2 metres and 60 centimetres across the back and weighs<br />
about 420 kilos. She is considerably smaller, at 2 metres and 10<br />
centimetres, with a weight of about 180 kilos.<br />
The male is given a small satellite transmitter in its right ear,<br />
while the female gets a collar with a transmitter. Not too tight,<br />
she must be able to get it off herself, if it bothers her and there<br />
must room for her to grow. The purpose of the <strong>Greenland</strong><br />
Institute of Natural Resources’ study is to determine the<br />
migrations of polar bears in Baffin Bay. They want to know how<br />
the bears manage in the drift ice, which has been significantly<br />
reduced over recent decades.<br />
THE PROJECT MAP<br />
In March-April 2010<br />
satellite transmitters<br />
were placed on a total<br />
of 20 polar bears<br />
between Uummannaq<br />
and Qimusseriarsuaq/<br />
Melville Bay. In all, 29<br />
polar bears were<br />
tagged. This is the first<br />
part of a two-year study,<br />
where the plan is to<br />
work together with the<br />
Canadians to count the<br />
polar bear population in<br />
Baffin Bay.<br />
The study is funded<br />
by the Danish<br />
Environmental<br />
Protection Agency and<br />
the <strong>Greenland</strong> Institute<br />
of Natural Resources.<br />
CHECKING MOVEMENTS<br />
Finally, Kristin gets out a plastic bag that proves to contain a tin<br />
of black paint and a paint brush and they are given »names« –<br />
number 28 and number 29 which are written in large numbers<br />
on each side of their bottoms. In this way, the bear team will<br />
be able to recognize them from the air at a distance and avoid<br />
tranquilizing the bears again if they should come across them.<br />
Hunters will also be able to see from a distance that these<br />
bears have just been tagged with transmitters. The satellite<br />
transmitters will disclose the movements of the polar bears for<br />
many months to come and they should therefore not be shot.<br />
The courting couple we found and tagged on this beautiful,<br />
cold and sunny Saturday morning was, as mentioned, the<br />
team’s last for this season. All that’s left is to leave the polar<br />
bears to do the »work« and to receive information from their<br />
transmitters about how the bears move around in Baffin Bay.<br />
The transmitters send a signal every fourth day giving the<br />
location of the polar bears. The transmitters on the animals<br />
send signals to satellites which in turn relay the data to France.<br />
From here it is sent to the scientists in their offices. In a year’s<br />
time the data from all the polar bears will be processed and<br />
analyzed together with information about the extent of the sea<br />
ice. The aim is to describe the movements of the polar bears<br />
and their reaction to the changes in the sea ice. The plan is to<br />
work together with the Canadians to count the polar bear<br />
population in Baffin Bay in 2011. The polar bears with<br />
transmitters will provide important information about the<br />
extent of the population during the counting.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 17<br />
Ulrik Bang
INUIT PILLUGIT NUTAARSIASSAT NAATSUT | KORT NYT OM NAVNE | BRIEF NEWS ABOUT NAMES<br />
Christian Schultz-Lorentzen<br />
Privat<br />
20<br />
Ivars Silis, atuakkiortoq assiliisartorlu,<br />
nunatsinni Letlandimut<br />
honorær konsulinngortinneqarpoq. Silis<br />
Ivalo Frank, antropologi filminillu<br />
ilitsersuisartoq filimiliaminik nuannaarnartumik<br />
»Tro, håb og Grønland« iluatsitsilluarpoq.<br />
Ukioq manna siusinnerusukkut<br />
filmi Berlinimi filmertarfiit pitsaasut ilaanni<br />
qaammat ataaseq ingerlaannartumik takutinneqarpoq.<br />
Kulturimik filimiliani kalaallit<br />
eqqumiitsuliortut sisamat Makka Kleist,<br />
Mikisoq H. Lynge, Julie Edel Hardenberg<br />
aamma Peter Tuusi Motzfeldt oqaloqatigineqarput.<br />
Ivalo Frank, antropolog og filminstruktør,<br />
har haft stor succes med sin<br />
opløftende film »Tro, håb og Grønland«. Tidligere<br />
på året var filmen på lærredet en må-<br />
Pia Anning Nielsen takornariartitseqatigiiffimmi<br />
Destination East<br />
Ivars Silis<br />
ukiorpassuarni Qaqortumi najugaqarpoq,<br />
1940-mili Letlandimi illoqarfiit pingaarnersaanni<br />
Rigami inunngorluni. 1980-ikkunnili<br />
Silisip Letlandimi ilinniartut tusagassiortullu<br />
nammineq piumassutsiminnik nunatsinnut<br />
tikeraarnissaannik kajumilersittarsimavai.<br />
Taamatut suliniuteqarnermigut nutaamik<br />
taaguuserneqarsimavoq.<br />
Ivars Silis, forfatter og fotograf, er<br />
blevet udnævnt til honorær konsul for<br />
Letland i Grønland. Silis har i en lang årrække<br />
boet i Qaqortoq, men er født i Letlands<br />
hovedstad Riga i 1940. Siden 1980-erne<br />
har Silis inspireret og på egen hånd hjulpet<br />
ned i træk i en af Berlins kvalitetsbiografer.<br />
Kulturfilmen er bygget op over interviews<br />
med de fire grønlandske kunstnere Makka<br />
Kleist, Mikisoq H. Lynge, Julie Edel Hardenberg<br />
og Peter Tuusi Motzfeldt.<br />
Ivalo Frank, anthropologist and<br />
film director, has had great success<br />
with her uplifting film »Faith, Hope<br />
and <strong>Greenland</strong>«. Earlier this year, the film<br />
was screened for a whole month in one of<br />
Berlin’s quality cinemas. This cultural film is<br />
based on interviews with four <strong>Greenland</strong>ic<br />
artists: Makka Kleist, Mikisoq H. Lynge, Julie<br />
Edel Hardenberg and Peter Tuusi Motzfeldt.<br />
Pia Anning g Nielsen<br />
Ivalo Frank<br />
<strong>Greenland</strong>imi pisortanngorpoq. Arfinilinnik<br />
ukioqarluni Qaqortumiit Tasiilamut nuuppoq,<br />
taamaniillu illoqarfik taanna inuunerani qitiulerpoq.<br />
38-nik ukkiulik Pia Anning Nielsen,<br />
sunngiffimmini sakkortuumik timersortartoq<br />
ukioq manna siusinnerusukkut Roskilde Universitetscenterimi<br />
tarnip pissusaanik attaveqarnermillu<br />
ilinniarnermini naammassivoq.<br />
Pia Anning Nielsen, ny direktør for<br />
turistselskabet Destination East<br />
<strong>Greenland</strong>, har Østgrønland helt inde under<br />
huden. Som seksårig flyttede hun fra<br />
Qaqortoq til Tasiilaq, som siden har været<br />
centrum for hendes liv. 38-årige Pia Anning<br />
Nielsen, der i sin fritid dyrker ekstrem sport,<br />
bl.a. lettiske studerende og mediefolk til at<br />
besøge Grønland. Denne indsats har udløst<br />
den nye titel.<br />
Ivars Silis, writer and photographer,<br />
has been appointed honorary consul<br />
for Latvia in <strong>Greenland</strong>. Silis has lived for<br />
many years in Qaqortoq, but he was born<br />
in Latvia’s capital, Riga in 1940. Since the<br />
1980s Silas has independently inspired and<br />
helped, among others, Latvian students and<br />
media folk to visit <strong>Greenland</strong>. These efforts<br />
resulted in the new title.<br />
fuldendte tidligere på året sin uddannelse<br />
i psykologi og kommunikation på Roskilde<br />
Universitetscenter.<br />
Christian Schultz-Lorentzen<br />
Pia Anning Nielsen, new director of<br />
the tourist company Destination East<br />
<strong>Greenland</strong>, has East <strong>Greenland</strong> right under<br />
her skin. When she was six years old she<br />
moved from Qaqortoq to Tasiilaq and this<br />
town has since had a central place in her<br />
life. 38 year old Pia Anning Nielsen, who<br />
practices extreme sports in her spare time,<br />
graduated in psychology and communication<br />
at Roskilde University earlier this year.
INUIT PILLUGIT NUTAARSIASSAT NAATSUT | KORT NYT OM NAVNE | BRIEF NEWS ABOUT NAMES<br />
Christian Schultz-Lorentzen<br />
Microsoftimik aallarniisup milliardærillu<br />
Bill Gatesip nunarput nuannareqaa.<br />
Ingammik sisorarnikkut periarfissat.<br />
Arlaleriarluni sisorartarfimmi Apussuit<br />
Adventure Campimiittarsimavoq. Ingammik<br />
heliskiing Bill Gatesip soqutigisaraa. Tassaavoq<br />
sisorariaaseq immikkorluinnaq ittoq,<br />
peqataasut qulimiguulimmik qaqqap qaanut<br />
angallanneqartarlutik kingornalu ammut<br />
sisusarlutik.<br />
Bill Gates, milliardær og stifter af Microsoft,<br />
er glad for Grønland. Især for<br />
skimulighederne. Han har flere gange besøgt<br />
skicenteret Apussuit Adventure Camp. Det er<br />
Minik Rosing nunarsuaq tamakkerlugu<br />
geologimi ilisimatooq<br />
København imilu Danmarks Geologiske<br />
Museumimi pisortaq Dronningimit saqqarmiulerneqarpoq,<br />
ilisimatusarnerup iluani nunatsinni<br />
inuuneq siullerpaaq pillugu aqqutissiuussisumik<br />
suliniuteqarsimanini pillugu<br />
– tassalu planktonit ujaranngorsimasut<br />
Nuup kangerluani qaqqami nassaarigamigit.<br />
Minik Rosing, verdenskendt geologiprofessor<br />
og chef for Danmarks<br />
Geologiske Museum i København, er blevet<br />
især heliskiing, som har Bill Gates interesse.<br />
En særlig eksklusiv form for skisport, hvor<br />
deltagerne transporteres med helikopter op<br />
på en fjeldtop for derefter at suse ned.<br />
Bill Gates, billionaire and founder<br />
of Microsoft, likes <strong>Greenland</strong>.<br />
Especially the skiing. He has visited the<br />
Apussuit Adventure Camp ski centre several<br />
times. Bill Gates is particularly interested<br />
in the heliskiing. This is a special, exclusive<br />
form of ski sport where the participants are<br />
taken by helicopter up to a mountain peak so<br />
they can whiz down.<br />
Per Berthelsen<br />
Bill Gates<br />
Per Berthelsen ukiut 40-t sinnerlugit<br />
rockimik nipilersoqatigiinni Sumemi<br />
ilaasortaasimasoq nalunaarpoq nipilersoqatigiit<br />
cd-liortut saqqummersittakkanik<br />
tamanik imaqartumik. Taassuma saniatigut<br />
Sumekkut nutaanik EP-liorput immiussanik<br />
nutaani imaqartumik, siusinnerusukkut<br />
saqqummersitat katersat akornanniinngitsunik.<br />
Aamma Per Berthelsen Sumekkut<br />
oqaluttuassartaa pillugu atuakkiorpoq.<br />
Per Berthelsen, medlem af det mere<br />
end 40 år gamle rockorkester Sume,<br />
oplyser, at bandet vil udgive en komplet cdboks<br />
med tilhørende dvd. Samtidig sender<br />
Minik Rosing<br />
tildelt ridderkorset for sin banebrydende<br />
forskningsindsats af det første liv på jorden<br />
– planktonaflejringer på et fjeldmassiv i<br />
Godthåbsfjorden.<br />
Minik Rosing, world-famous<br />
professor of geology and leader<br />
of Denmark’s Geological Museum in<br />
Copenhagen has been awarded the Cross of<br />
the Order of Chivalry for his groundbreaking<br />
work on the first life on earth – plankton<br />
deposits in the massif in Godthåb Fjord.<br />
Sume en EP på gaden med nyindspilninger af<br />
fire numre, der ikke tidligere har været udgivet<br />
på opsamlingsplader. Herudover udgiver<br />
Per Berthelsen separat en bog om Sumes<br />
legendariske historie<br />
Per Berthelsen, member of the over<br />
forty year old rock band Sume, says<br />
the band is going to release a complete CD<br />
box with accompanying DVD. At the same<br />
time, Sume is releasing an EP with new<br />
recordings of four titles which have not<br />
previously been released on any compilation<br />
CD. In addition, Per Berthelsen is to publish<br />
a book about Sume’s legendary history.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 21<br />
Christian Schultz-Lorentzen
22
HOTELLET I CENTRUM<br />
HOTEL HVIDE FALK<br />
POSTBOKS 20 · 3952 ILULISSAT<br />
+299 943343<br />
www.hotelhvidefalk.dk<br />
reception@hotelhvidefalk.dk
Silaannarmit oqaluttuat<br />
Sungiusimanngisanik avatangiiseqaraanni misigisat mikisut<br />
angisuullu sakkortunerusutut misigineqartarput. Taamaattumik<br />
angalanernik oqaluttuat immikkut ittuupput<br />
Allattoq: Susanne Mailand Lauridsen<br />
Matu ammarpoq, majuartarfiillu pingasunik tummerallit<br />
saqqummerput. Timmisartullu qimannginnerani timmisartumi<br />
saqisup tamatta inuulluaqquaatigut. Timmisartup<br />
orsussaata tikkata sakkortuup silaannaq nillertoq ulikkaarpaa,<br />
silaannarmillu nillertumik naapitsinermi sorluit ingerlaannaq<br />
matuneqarput. Suut tamarmik ilisisarnartutut ipput. Aput<br />
asfalt imi teqqalaartillugu mittarfimmilu ilusilersuitillugu, tamatta<br />
pisulluataavilluta tikittarfimmut ingerlavugut, ilaquttat<br />
ikinngutillu takunissaat qilanaaralugu pissanngatigalugulu.<br />
Amerlanerit Kalaallit Nunaannut attuumassuteqartut <strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong>-imi misigisartakkatik pillugit arlalinnik oqaluttuassaqarput.<br />
Kalaallit Nunaannut Kalaallit Nunaanniillu<br />
angalanermi oqaluttuassat, nunap iluani timmisartornermi timmisartup<br />
sakkortuumik aalasarneranik oqaluttuassat aamma<br />
meeraanermi eqqaamasat nuannersut oqaluttuassat ilagaat<br />
assersuutissat, <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-ip nalliuttorsiorneranut atatillugu<br />
ungasissumit qanittumillu angalasut <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-imik<br />
avitseqatigissallugit toqqarsimasaat. Oqaluttuat taakku <strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong>-ip oqaluttuassartaanik oqaluttuartuupput, timmisartortitseqatigiiffiullu<br />
ukiunik 50-inik pisoqaassusillip kalaallinut<br />
inuiaqatigiinnut sunniutigisimasai.<br />
MISIGISAT KIFFARTUUSSINERLU<br />
Ornigassat akornanni siumut utimullu angalasut tusintinik<br />
untritilinnik arlalinnik amerlassusillit <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-ip ukiut<br />
tamaasa angallattarpai. Timmisartut aappaluttut qaqortunik<br />
toornillit inuttaallu ullut tamaasa ulapaartarput, ilaasut<br />
toqqissisimanartunik misigisaqaqqullugit, sapinngisamillu<br />
pitsaanerpaamik kiffartuunneqaqqullugit. Mikkel Andersen<br />
Qaqortumeersoq ima oqaluttuarpoq: Sulinngiffeqarluta Danmark-imut<br />
angalasussaavugut, nuliannut, marluliaatitsinnut<br />
ukiup aappaa avillugu utoqqaassusilinnut uannullu pitsaasunik<br />
bilitsisilluta. Nerisussanngoratta annertuumik tupaallatsinneqarpugut.<br />
Meeqqat nerisassaat marluinnaat piniarneqarsimapput,<br />
taamaat tumik nuliara uangalu nerisassaqanngilagut. Nerisassavut<br />
sumiinnersut timmisartumi saqisut paasiniarpaat...<br />
Kingornali paasillugu nerisassaqanngitsugut. Oqaaseq KIFFAR-<br />
TUUSSINEQ timmisartumi saqisut allatut isumaqartilerpaat.<br />
Nerisassat puui ammarneqanngitsut ilaaqatitsinnit katersorpaat,<br />
qaarsillarluinnarlutalu nerivugut. Allaat uanga kinguleqqiutinik<br />
pingasunik nerivunga.<br />
Misigisaqarnerni tamani angalanermi eqqaamasassat pingaaruteqarput.<br />
Timmisartumi saqisut qanilaarnermik saniatigullu<br />
kiffartuussinermik isumaginnittut ilaasunik nuannaalersitsi-<br />
24<br />
sarput, misigisaqarnermut pingaarutilinnik, eqqaamasassanillu<br />
nassataqartarlutik. Mikkel Andersen-ip misigisaa sulinngiffeqarluni<br />
angalanermi eqqaamasassat nuannersut aallarniutigisimagunarpaat.<br />
SILA PEQQARNIITSOQ<br />
Amerlanerit Kalaallit Nunaannut angalasartut silap peqqarniinnera<br />
timmisartumik angalanermi sunniuteqartartoq ilisimassavaat.<br />
Tikittarfinni sivisuumik utaqqisarnerit, timmisartumut<br />
sakkortuumik aalasumut ilaasarnerit, silap peqqarniitsup<br />
nassataasa ilagiinnarpaat. Utaqqisarfinni inuit tattorliuuttarput,<br />
amerlanertigulli misigissutsit kissartuusarput, piffissarlu<br />
ingerlalertoqqullugu ilaaqatit oqaloqatigineqalersarlutik. Højtalerillu<br />
nippakkaangata utaqqisarfik nipaaruttarpoq, paasissutissat<br />
nutaat nalunaarutigineqartillugit. Ullumikkut aallassaagut,<br />
imaluunniit aqagumut utaqqissaagut? 1990-ikkunni<br />
ukiuunerani Nuup Narsarsuullu akornanni angalanini Niels<br />
Glytkjær-ip oqaluttuaraa. Sila akornusersuigaluartoq Nuummi<br />
mittarfimmut ullut tamaasa orniguttarpoq, ullullu tamaasa<br />
ineqarfimminut utertarluni, timmisartup angalanissaa amerlasoorpassuariarluni<br />
kinguartinneqartarmat. Kiisami silagissivoq,<br />
allaaqqissuarmilu sermersuaq qulaallugu timmisartoq DASH 7<br />
aallarpoq. Kisiannili Niels Glytkjær ilaaqatinilu ungasissumut<br />
anngutsinnagit silap ajornera pissutigalugu Nuummi mittarfik<br />
matuneqarpoq, taamalu utiinnartariaqalerlutik. Kujataanut<br />
mikkiartorneq aallartippoq: Qaqqap sinaatigut sisusutut ippugut<br />
– soorlu qamutinik. Timmisartoq sukkatsikkiartorpoq,<br />
timmisartullu motoorii nipiliortorujussuupput, timmisartup<br />
timitaa aalasorujussuutillugu. Sequnngerlunga issiavunga. Sanilima<br />
assaa – piniartup utoqqasaap – assannut tuttoq tassanngaannaq<br />
misigilerpara. Kulturit marluk, kinguaariit marluk<br />
assammikkut tigummisut. »Manna ajunngitsumik qaangissagutsigu<br />
Guuti qutsavigissavara«, sanilera isussuttoq tusaavara.<br />
Soorunami mittarfimmut mippugut, eqqissiallallutalu illarluta.<br />
Timmisartumut ilaanermi timmisartup sakkortuumik aalaffigisaani<br />
ilisareqatigiinnerit amerlasuut pilersarput. Sila peqqarniitsoq<br />
pissutsinik immikkut ittunik pilersitsisarpoq, qaqutigut<br />
allani takuneqarsinnaasunik. Sila taassumalu nukingi<br />
amerlasuut assut ataqqisarpaat, tamatumunngali atatillugu<br />
timmisartumut ilaanissamut periarfissat tamarmik atorluarniarneqartarlutik.<br />
ALLAQQAATAA<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>/Grønlandsfly A/S 7. november 1960-imi pilersinneqarpoq.<br />
Timmisartut Catalinat Canadamit attartorne-
KAL Ilaasut assigiinngitsorpassuit<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>imut<br />
ilaasarsimapput.<br />
Qimmit, qitsuit,<br />
timmissat aamma<br />
marsvin-it akuttunngitsumik<br />
ilaasuusarput,<br />
aammali nannut<br />
piaraat uku ilaasorisimavagut.<br />
DK Der har været mange<br />
forskellige passagerer<br />
med <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>.<br />
Hunde, katte, fugle<br />
og marsvin er ofte<br />
passagerer, men vi<br />
har også haft disse<br />
isbjørneunger med.<br />
GB <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong><br />
has carried<br />
many different<br />
passengers: Dogs,<br />
cats, birds and<br />
guinea pigs, but<br />
we have also<br />
carried these polar<br />
bear cubs.<br />
qarsimasut atorneqarput, imaanut aamma Kangerlussuarmi<br />
Narsarsuarmilu mittarfinnut missinnaasut. Paamiuni meeraalluni<br />
timmisartut Catalinat illoqarfimmut tikittalernerat Peter<br />
Møller-ip eqqaamavaa. Puigunaalluinnartoq. Paamiuni umiarsualiviup<br />
imartaa timmisartut siullermik »mittarfittut« atortarpaat,<br />
uagullu taamaattunik takusaqarsimanngisaannartut<br />
assut tupigusuttarpugut. Ima nangippoq: Ilutigiit arlaliulluta<br />
ikaartarfik puttasoq angallammik ornipparput. Takusaqanngitsugut<br />
Catalina missimavoq, puttasumullu ingerlalluni. Ilagut<br />
tuaviorlutik angallammut ikiorarput, ikinngutiga uangalu<br />
puttasumut qimalluta. Catalina kigaatsumik qanilliartorpoq,<br />
timmisartorlu puttasumut pitunneqarluni. Matu mikisunnguaq<br />
tassanngaannaq ammarneqarpoq. Ikeqqulluta qinnuigaatigut.<br />
Nuannaarutigisatsinnik timmisartup iluani angallanneqarpugut,<br />
kingorna puigunngisaannakkannik. Angallanneqarnitta<br />
kingorna tyggegumminik tunineqarpugut, aatsaallu taama nuannertigisumik<br />
misigisaqarpunga.<br />
Ukiuni kingullerni 50-ini Kalaallit Nunaata sukkasuumik ineriartornerani<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> peqataasimavoq. Nukappiaqqat<br />
marluk misigisaat Peter Møller-ip oqaluttuaraa, aammali <strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong>-ip taamani aallartinnera oqaluttuaralugu, <strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong>-ilu qanoq ililluni Kalaallit Nunaanni amerlasuunut<br />
akuusimanersoq.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
TIMMISARTORTITSEQATIGIIFFIUINNANNGILAQ<br />
Napparsimasunik angallassineq <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-ip akisussaaffiisa<br />
ilagaat. Ajutoorsimasut ikiorniarneranni timmisartortartut<br />
sila ajortoq soqutiginagu timmisartuussisarsimapput. Karen Sofie<br />
Hansen ima oqaluttuarpoq: Oqaluttuassara 1977-imi pivoq.<br />
Alianartumik pisoqarneratigut aqqaluara ajoqusersimavoq.<br />
Ingerlaannaq aallarunneqartariaqarpoq, helikopterillu Sikorskyp<br />
aasussaavaa. Sila ajorluinnartoq oqaluttuunneqarpunga,<br />
immikkullu ittumik annaassiniarneq heliportimi sulisup allaat<br />
tupigusuutigaa. Aqqaluara ima annertutigisumik aaversimatigaaq,<br />
allaat toqqutigalugu, aqqaluaralu toqusimasoq tusarneqarmat<br />
helikopteri utiinnarpoq.<br />
Taama alianartumik naggateqaraluartoq Karen Sofie Hansen-ip<br />
oqaluttuaata takutippaa, napparsimasunik timmisartuussisarnerpassuit<br />
inuiaqatigiinnut qanoq sunniuteqarsimatigisut.<br />
Inuia qatigiinni tamani ajutoornerup kingorna sukkasuumik<br />
passunneqarnissamik pisariaqartitsineq qanoq pisariaqartigisoq.<br />
Karen Sofie Hansen ima naggasiivoq: Sila taama ajortigigaluartoq<br />
Grønlandsflyp annaassiniarluni ornigunnera kingumut<br />
eqqarsaatigileraangakku, inuit annaassiniarlutik qanoq<br />
iliuuseqarsinnaanerat tupinnarluinnarpoq.<br />
25
Anekdoter fra luften<br />
Både små og store oplevelser føles ofte stærkere, når man ikke er i sine<br />
vante omgivelser. Derfor er rejsefortællinger i en kategori for sig selv<br />
Af Susanne Mailand Lauridsen<br />
Døren åbner og trappen med de tre trin kommer til syne.<br />
Stewardessen tager afsked med os alle, inden vi forlader<br />
maskinen. Duften af brændstof skærer gennem den friske kolde<br />
luft og mødet med den bidende kulde får snart næseborene til<br />
at lukke til. Det hele virker meget genkendeligt. Mens sneen<br />
snor sig over asfalten og efterlader mønstre på landingsbanen,<br />
vandrer vi alle i raske skridt hen mod ankomsthallen opsatte og<br />
spændte på gensynet med familie og venner.<br />
De fleste med tilknytning til Grønland har op til flere beretninger<br />
om deres oplevelser med <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>. Anekdoter om<br />
rejser til og fra Grønland, historier om voldsomme turbulente<br />
indenrigsflyvninger og gode barndomsminder er blot et par<br />
eksempler på nogle af de anekdoter, som rejsende fra nær og<br />
fjern, i anledningen af <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s jubilæum, har valgt at<br />
dele med <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>. Disse beretninger fortæller historien<br />
om <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> og den rolle, som det nu 50 år gamle selskab<br />
spiller i det grønlandske samfund til dagligt.<br />
OPLEVELSER OG SERVICE<br />
Hvert år transporterer <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> flere hundrede tusinde<br />
rejsende frem og tilbage mellem destinationer. De røde fly med<br />
de hvide prikker og deres besætning knokler hver dag for, at<br />
passagererne får en behagelig oplevelse og en så god service<br />
som muligt. Mikkel Andersen fra Qaqortoq beretter:<br />
Vi skulle til Danmark på ferie og jeg havde fået nogle gode billetter<br />
til min kone, vores tvillinger på godt 1½ år og mig selv.<br />
Da det var blevet tid til maden, fik vi os en slem overraskelse.<br />
Der var kun bestilt to børnemenuer, så ingen mad til konen og<br />
jeg. Kabinepersonalet prøvede at finde ud af hvor vores mad<br />
var... Men efter en tid fandt de ud af, at der ingen var. Her er<br />
det kabinepersonalet bragte ordet SERVICE til nye højder. De<br />
samlede ubrudte madbokse ind hos vores medpassagerer og vi<br />
blev alle mere end mætte. Jeg fik endda 3 desserter.<br />
Rejseminderne er vigtige for hele oplevelsen. Et kabinepersonale<br />
som udviser nærhed og yder noget ekstra, skaber en positiv<br />
stemning blandt passagerne, har stor betydning for oplevelsen<br />
som helhed og de minder man tager med sig. Mikkel Andersens<br />
oplevelse var forhåbentlig starten på en fornøjelig og mindeværdig<br />
ferie.<br />
BARSK KLIMA<br />
De fleste som har fløjet i Grønland vil vide at det hårde klima<br />
ofte har konsekvenser for flytrafikken. Lange ventetider i ankomsthaller<br />
og turbulente flyvninger er blot nogle af de følger,<br />
26<br />
som klimaet har. Folk står pakket i lokalerne, men stemningen<br />
er ofte varm og man begynder at snakke med sine medrejsende<br />
for at få tiden til at gå. Med ét bliver der stille i lokalet, når tonerne<br />
i højtaleren lyder, og der er ny information på vej. Flyver<br />
vi i dag eller må vi vente til i morgen? Niels Glytkjær fortæller,<br />
hvordan han i 90’erne rejste mellem Nuuk og Narsarsuaq om<br />
vinteren. Selvom vejret drillede, mødte han dagligt op i lufthavnen<br />
i Nuuk og dagligt tog han tilbage til sin indkvartering<br />
efter talrige udsættelser af flyvningen. Endelig var der hul i<br />
vejret og med blå himmel og Indlandsis under sig, fløj DASH 7<br />
maskinen af sted. Inden Niels Glytkjær og hans medpassagerer<br />
nåede langt, lukkede lufthavnen i Nuuk dog grundet det dårlige<br />
vejr, og de måtte vende om. Indflyvningen i syden begyndte:<br />
Med et kurede vi næsten ned af en fjeldside – som på en slæde.<br />
Farten tog til og flyets motorer brølede øredøvende mens flyets<br />
krop rystede. Jeg sad med lukkede øjne. Min sidemands hånd-<br />
en ældre fanger – mærkede jeg pludselig i min. To kulturer, to<br />
generationer hånd i hånd. »Jeg takker min Gud, hvis vi kommer<br />
helt gennem dette,« hørte jeg min sidemand hviske. Selvfølgelig<br />
landede vi og vi grinede af lettelse.<br />
Mange bekendtskaber er blevet skabt på baggrund af urolige og<br />
turbulente flyvninger. Det hårde klima skaber nogle specielle<br />
forhold, som sjældent ses andre steder. Alle har dyb respekt for<br />
vejret og dets kræfter, men samtidig skal enhver mulighed for at<br />
komme i luften udnyttes.<br />
BEGYNDELSEN<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>/Grønlandsfly A/S blev stiftet den 7. november<br />
1960. Flyene var chartrede canadiske Catalina-fly, som både<br />
kunne lande på vand og på landingsbanerne i Kangerlussuaq<br />
og Narsarsuaq. Peter Møller husker, da han var barn i Paamiut<br />
og Catalinaflyene begyndte at komme til byen. Det var uforglemmeligt.<br />
I begyndelsen brugte flyveren havnebassinet ved<br />
Paamiut som »landingsbane«, og for os, der aldrig havde set<br />
lignende, var det ret imponerende. Han fortsætter; Vi var en<br />
håndfuld jævnaldrende, som sejlede ud til pontonbroen. Uden<br />
vi havde bemærket det, var Catalinaen landet og på vej ind mod<br />
broen. Resten af flokken skyndte sig at hoppe i båden og flygtede<br />
væk fra mig og en af mine venner på broen. Catalinaen kom<br />
langsomt nærmere og flyet blev fortøjet ved broen. Pludselig<br />
blev en lille luge åbnet af en mand. Han bad os komme ombord.<br />
Jeg og min ven blev vist rundt i flyet til stor fornøjelse for os, og<br />
som jeg senere aldrig ville glemme. Efter rundvisningen fik vi<br />
tyggegummi, og aldrig har jeg oplevet noget så skønt.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> har været en del af den hastige udvikling Grøn-
land har gennemgået de sidste 50 år. Peter Møllers beretning<br />
fortæller historien om to drenges eventyr, men også historien<br />
om dengang <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> begyndte og hvordan <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong><br />
for manges vedkommende er en del af Grønland.<br />
MERE END ET FLYSELSKAB<br />
Ambulanceflyvninger er også en del af <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s ansvarsområde.<br />
Ofte har piloter trodset dårligt vejr for at komme<br />
tilskadekomne til hjælp. Karen Sofie Hansen fortæller: Min<br />
historie går tilbage til 1977. Min lillebror var under tragiske<br />
omstændigheder kommet til skade. Han skulle evakueres og en<br />
Sikorsky skulle komme og hente ham. Jeg fik fortalt, at det var<br />
rigtigt dårligt vejr og selv medarbejderen på heliporten var imponeret<br />
over den usædvanlige redningsaktion.<br />
Min lillebror havde for stort blodtab og desværre overlevede<br />
han ikke, så helikopteren vendte om, da de hørte, lillebror var<br />
gået bort.<br />
Trods den triste afslutning skildrer Karen Sofie Hansens historie<br />
den betydning, som de mange ambulanceflyvninger har<br />
haft og har for befolkningen. At man hurtigt har mulighed<br />
for behandling efter en ulykke er en nødvendighed i et hvert<br />
samfund. Karen Sofie Hansen afslutter: Når jeg tænker tilbage<br />
på, at der trods uvejret alligevel var en redning på vej fra Grønlandsflys<br />
side, det – ja det synes jeg, er ud over menneskelig<br />
redningsindsats.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
KAL »Ungasissuseq piissavarput« pillugu paasisitsiniaaneq <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-imit 2003-mi<br />
aallartinneqarpoq, inuit nunatsinni tamarmi filmiliarineqarlutik. Naak issittumi assilineqartarsimagaluarlutik<br />
nuannersumik kissassusermik assit takutitsisarput.<br />
DK I 2003 startede <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> sin ’Vi fjerner afstanden’-kampagne, hvor mennesker blev<br />
filmet rundt om i landet. Selvom det var iskolde optagelser, kom billederne ofte til at se<br />
dejligt varme ud.<br />
GB In 2003 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> started its ‘We shorten the distance’ campaign, where people were<br />
filmed around the country. Although it was freezing cold during filming, the pictures often<br />
looked wonderfully warm.<br />
27
Anecdotes from the air<br />
Both great and small experiences often feel stronger, if you don’t<br />
experience them in your usual surroundings. These travel stories<br />
therefore belong in a class of their own<br />
By Susanne Mailand Lauridsen<br />
The door opens and the staircase with the three steps<br />
appears. The stewardess says goodbye to all of us before<br />
we leave the aircraft. The smell of fuel cuts through the fresh,<br />
cold air and the meeting with the biting cold soon closes our<br />
nostrils. It all seems so familiar. While the snow sweeps across<br />
the asphalt, leaving patterns on the runway, we walk quickly<br />
towards the arrival hall, eager and keen to be reunited with<br />
friends and family.<br />
Most people with connections to <strong>Greenland</strong> have several stories<br />
to tell about their experiences with <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>. Anecdotes<br />
about trips to and from <strong>Greenland</strong>, stories about extremely<br />
turbulent domestic flights and fond childhood memories are<br />
just a few examples of some of the anecdotes from near and<br />
far, passengers have chosen to share with <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> on the<br />
occasion of <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>’s anniversary. These stories recount<br />
28<br />
KAL 1964-imi Kalaallit Nunaanni timmisartut<br />
imaanut mittartut suli atorneqarput.<br />
Angallammik timmisartumut ikaartoqartarpoq<br />
ikisoqartarlunilu. Angut<br />
bowler-imik nasalik ajaappialillu<br />
ilaanni isippoq. Oqaluttuaq taanna pillugu<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-ip nalliuttorsiornermut<br />
atatillugu internetimi quppernerani<br />
tusagaqarnerugit.<br />
DK I 1964 fløj man stadig med vandflyvere<br />
i Grønland. Her sejlede man ud til<br />
flyet og steg på. Det lykkedes engang<br />
at tabe en mand med bowlerhat og stok<br />
i vandet! Hør mere om den historie på<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s jubilæumshjemmeside.<br />
GB Seaplanes were still used in<br />
<strong>Greenland</strong> in 1964. You sailed out to<br />
the aircraft and boarded. Once, a man<br />
with a bowler hat and walking stick<br />
fell into the water. Read more of this<br />
story on <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>’s anniversary<br />
site.<br />
the history of <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> and the role the now 50 year old<br />
company plays in society in <strong>Greenland</strong> today.<br />
EXPERIENCES AND SERVICE<br />
Each year, <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> carries several hundred thousand<br />
travellers back and forth between different destinations. The<br />
red aircraft with the red dots and their crews work hard every<br />
day to give passengers a pleasant experience and the best<br />
possible service. Mikkel Andersen from Qaqortoq recounts:<br />
We were going to Denmark for a holiday and I had some good<br />
tickets for my wife, our 1½ year old twins and myself. When<br />
it was time for the meal, we had a nasty surprise. Only two<br />
children’s menus had been ordered, so there wasn’t any food<br />
for me or my wife. The cabin crew tried to find out where our<br />
food was, but discovered after a while that there wasn’t any. It<br />
was here that the cabin crew took the word SERVICE to new
heights. They collected unopened food boxes from the other<br />
passengers and everyone had plenty of food. I even had three<br />
desserts.<br />
Travel memories are important for the experience as a whole. A<br />
member of the cabin crew who shows nearness and who makes<br />
an extra effort creates a positive attitude among the passengers,<br />
and this has an enormous influence on the experience as a<br />
whole and on what the passenger remembers.<br />
Mikkel Andersen’s experience was hopefully the start of pleasant<br />
and memorable holiday.<br />
TOUGH CLIMATE<br />
Most people who have flown in <strong>Greenland</strong> know that the tough<br />
climate often has consequences for air traffic. Long waits in<br />
arrival halls and turbulent flights are just some of the<br />
results of the climate. People stand in crowded rooms, but the<br />
atmosphere is often warm so passengers talk amongst<br />
themselves to pass the time. There is a sudden hush in the room<br />
when the tones are heard in the speakers, signalling that new<br />
information is on the way. Are we flying today, or must we<br />
wait until tomorrow? Niels Glytkjær tells how, in the 90s, he<br />
travelled between Narsarsuaq and Nuuk in the winter.<br />
Although the weather was bothersome, he went to the airport<br />
in Narsarsuaq every day and every day he went back to his<br />
quarters after countless postponements of the flight. Finally<br />
there was a window in the weather and with blue skies above<br />
and inland ice below, the Dash 7 aircraft took to the air. Before<br />
Niels Glytkjær and his fellow passengers had got far, the airport<br />
in Nuuk closed because of the bad weather and they had to turn<br />
back. The descent in the south began: suddenly we almost slid<br />
down a mountain – like a sled. The speed increased and the<br />
aircraft’s engines roared deafeningly while the aircraft’s<br />
fuselage shuddered. I sat with closed eyes. I suddenly felt the<br />
hand of the person in the seat next to me – an older hunter<br />
– in mine. Two cultures, two generations hand in hand.<br />
»I will thank my God if get we through this,« I heard my<br />
fellow-passenger whisper. Naturally we landed and we laughed<br />
with relief.<br />
Many acquaintances have been forged on the basis of rough and<br />
turbulent flights. The tough climate creates special conditions<br />
which are seldom seen in other places. Everyone has a deep<br />
respect for the weather and its forces, but at the same time any<br />
opportunity to get airborne must be exploited.<br />
THE BEGINNING<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>/<strong>Greenland</strong>air A/S was founded on November<br />
7th, 1960. The aircraft were chartered Canadian Catalina<br />
airplanes which could land both on water and on the runways<br />
at Kangerlussuaq and Narsarsuaq. Peter Møller remembers<br />
when he was a child in Paamiut and the Catalinas started to<br />
come to the town. It was unforgettable. In the beginning the<br />
aircraft used the harbour basin in Paamiut as a »runway«, and<br />
for those of us, who had never seen anything like it, it was very<br />
impressive. Peter Møller continues: We were a handful of boys<br />
of the same age and we sailed out to the pontoon bridge. We<br />
hadn’t noticed that the Catalina had landed and was on its way<br />
towards the bridge. The other boys quickly jumped into the<br />
boat, leaving me and one of my friends on the bridge. The<br />
Catalina came slowly closer and was moored to the bridge.<br />
Suddenly a man opened a small hatch. He invited us boys on<br />
board. To our great delight, my friend and I were shown round<br />
the aircraft and this is something I will never forget. After<br />
being shown round we were given chewing gum. I had never<br />
experienced something so wonderful.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> has been part of the rapid development<br />
experienced by <strong>Greenland</strong> over the past 50 years. Peter Møller<br />
tells a story about the adventures of two boys, but this is also<br />
the story of the beginning of <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> and how <strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong> is a part of <strong>Greenland</strong> for many people.<br />
MORE THAN JUST AN AIRLINE<br />
Medical evacuations are also a part of <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>’s<br />
responsibilities. Pilots often defy bad weather to come to the<br />
assistance of injured people. Karen Sofie Hansen tells: My story<br />
goes back to 1977. My little brother had been hurt under tragic<br />
circumstances. He was to be evacuated and a Sikorsky was<br />
supposed to come and get him. I was told that the weather was<br />
really bad and even the staff member at the heliport was<br />
impressed by the unusual rescue mission.<br />
My little brother had lost too much blood and unfortunately he<br />
didn’t survive. The helicopter turned back at the news that my<br />
little brother had passed away.<br />
Despite the sad ending, Karen Sofie Hansen’s story illustrates<br />
the importance the many medical evacuations have had, and<br />
still have for the population. Getting fast medical assistance<br />
after an accident is important in any society. Karen Sofie<br />
Hansen concludes: When I think back on the fact that, in spite<br />
of the weather, rescue was on the way from <strong>Greenland</strong>air –<br />
well, I think that was much more than an ordinary rescue<br />
effort.<br />
KAL Ukiut ingerlanerini inuit untritillit arlallit <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>-imi ilinniartinneqartarsimapput<br />
– ukioq 2000-ip missaani aaku ataatsimut assilisissimasut.<br />
DK <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> har uddannet flere hundrede personer gennem årene – her er et lille udpluk<br />
fra et gruppefoto fra omkring år 2000.<br />
GB <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> has trained several hundred people over the years. Here is a small selection<br />
from a group photo from around the year 2000.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
29
Besøg www.hotelarctic.com og få<br />
en opdateret udsigt over Isfjorden<br />
fra hotellets webkamera.<br />
★★★★★<br />
4-star hotel / 5-star conference<br />
Tel.: +299 94 41 53 · E-mail: conference@hotel-arctic.gl<br />
www.hotelarctic.com<br />
Vi byder på en eventyrlig<br />
oplevelse for alle dine sanser<br />
Hotel Arctic er på rigtig mange måder det bedste udgangspunkt for<br />
eventyr. Ude i naturen, i dit stille sind eller i fælles flok, når det<br />
gælder.<br />
Vores gæster giver os ret gang på gang, så tag os med i over -<br />
vej elserne næste gang du ønsker en god overnatning i pagt<br />
med naturen - 250 km nord for Polarcirklen. TIKILLUARIT.<br />
Det er i ke uden grund at vores hotelvideo i 2010 har vundet prisen som verdens bedste - se videoen påwww.hotelarctic.com<br />
BBQ på terrassen med direkte<br />
udsigt til UNESCO verdensarv<br />
Mandage og lørdage i sæsonen (fra første lørdag i juni) byder<br />
hotellets Restaurant Ulo på 2 specielle gourmetoplevelser, nemlig<br />
den store barbecue på hotellets terrasse (lørdage) samt den store<br />
aftenbuffet med grønlandske specialiteter (mandage).<br />
Begge arrangementer byder samtidig på en meget<br />
appetitvækkende udsigt over isfjorden.<br />
Ilulissat
Privat<br />
Nunarsuaq tamaat suliffigaara<br />
Kiinnamik taniisarnermi (make-up) immikkut ilisimasalik Nauja<br />
Fellah Narsameersoq ullaakkut iteraangami sumiinnerluni tamatigut<br />
eqqaamaneq ajorpaa. Tamannalumi tupinnanngilaq, sapaatip akunnerata<br />
siuliani Brasiliami, tulliani Sverige-mi, pingajuannilu Mauritius-imi...<br />
Allattoq: Jesper Kunuk Egede<br />
Suliffiit sapaatip akunneraniit sapaatip akunneranut<br />
allanngortarput, kalaallimullu kiinnamik taniinermik<br />
immikkut ilisimasalimmut nalunaaqquttap akunnerinik arlaqanngitsunik<br />
periarfissaqartinneqarluni kuffertiminik poortuisarnini<br />
pisussaannartut isumaqarfigaa. Teqeqqoq kaajallaannarlugu<br />
angalaneq pineq ajorpoq. Avatangiisini alutornartuni<br />
assiliinerit pinerusarput. Katissimagaanni meeraqarlunilu –<br />
Århus-illu eqqaani Risskov-imi najugaqaraanni – tamanna oqimaaqatigiissitsiniarnermi<br />
ajornakusoortutut nipaqarsinnaavoq,<br />
kisiannili Nauja uinilu Simon eqqortumik aaqqiissutissamik<br />
ingerlaannaq nassaarput.<br />
Ilaqutariittut inuunerup ataqatigiissinnissaa ajornakusoorpallaarsimanngilaq,<br />
Simon eqqumiitsuliortuummat angerlarsimaffimmi<br />
sulisarluni, soorunamilu Inuk paarisarlugu, uangalu<br />
suliffimmut ornigullunga suliartortarlunga, Nauja oqarpoq.<br />
NAASOQ SIKKERTOQ<br />
Eqqarsarsinnaanini atorlugu sulisussaalluni Naujap siusissumik<br />
paasivaa. Nauja meeraalluni Narsami hestiutini aapparalugu<br />
nammineq silarsuarmini inuuvoq. Naujap arnaa Kirsten Jespersen<br />
meeqqanik paaqqinnittarfimmi meeqqanut atuartitsisuuvoq,<br />
kujataamiulli nipilersugaannik erinarsugaannillu<br />
katersisartutut aamma tusaamasaalluni, nutaat nutaanngitsullu<br />
ammaffigalugit.<br />
Igalaaminiliorluni pullaasartutut ilaatigut ilinniartuuvunga,<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
tamannalu nuannersorujussuuvoq, sivisunngilarli. Arlaannut<br />
angalarusuppunga. Piffissap ingerlanerani arlalinnik misiliivunga,<br />
ikinngutigalu aqqutigalugu aliikkusersuisartuni stylistitut<br />
sulilerpunga, kiinnanik taniineq aamma suliarisarlugu.<br />
Assilisittartunik allaffiutillip aliikkusersuineq isiginnaaramiuk<br />
suliffimmini sulilersippaanga, Nauja oqaluttuarpoq. Ikinngutigaa<br />
Naja Munthe, munthe plus simonsen-imeersoq, taamatullu<br />
suliaqarfimmi sukkasuumik tusaamaneqalerpoq.<br />
PEQQINNARTUMIK INUUNEQ<br />
Nutaalianik suliaqarfinni tamatigut angalasoqartarpoq, ullaakkut<br />
sisamanut makittoqartarluni, taamaattumik paasisassat<br />
nutaat ammaffigisariaqarput, imminullu naalakkersinnaasariaqarluni.<br />
Peqqinnartumik inuuneqarneq Naujap taamaattumik<br />
attatiinnarsimavaa.<br />
Kalaallit qallunaallu kulturiinit taama assigiinngitsigisunit<br />
pisuulluni paasisassat nutaat ammaffigineqarnerusarput. Kalaallisut<br />
kultureqarnikkut akuersaartutut, alapernaatsutut,<br />
assigiinngitsunik pissusilittut minnerunngitsumillu uummammit<br />
nukissaqarluarnikkut, ulluinnarni sulininni ikiorneqartarpunga.<br />
Ullullu tamaasa nalunaaqquttap akunnerani ataatsimi<br />
aamma eqqarsaqqissaartarpunga. Inuttut ineriartorneq imaqartorujussuuvoq<br />
– pinngortitaq assigalugu – inuuninni annertuumik<br />
atugara. Eqqissisimanermik pisariaqartitannik taassuma<br />
tunisarpaanga.<br />
31
Hele verden er min arbejdsplads<br />
Make-up eksperten Nauja Fellah fra Narsaq kan ikke altid huske,<br />
hvor hun er, når hun vågner. Det tror pokker, når det den ene uge er i<br />
Brasilien, den næste i Sverige, den tredje på Mauritius...<br />
Af Jesper Kunuk Egede<br />
Arbejdspladserne skifter fra uge til uge og for<br />
den efterspurgte grønlandske make-up artist<br />
er det en selvfølge, at hun er klar til at pakke kufferten<br />
med få timers varsel. Turen går sjældent lige<br />
rundt om hjørnet. Fotooptagelserne foregår typisk<br />
i eksotiske omgivelser. Når man er gift og har barn<br />
– og bor i Risskov ved Århus – kan det lyde som en<br />
svær balancegang, men Nauja og hendes mand Simon<br />
fandt hurtigt den rette løsning.<br />
– Det har været forholdsvis nemt at få familielivet<br />
til at hænge sammen, for Simon er kunstner og arbejder<br />
hjemme, så han tog sig selvfølgelig af Inuk,<br />
mens det var mig, der gik på arbejde, siger Nauja.<br />
EN BLOMST SPRINGER UD<br />
Det stod tidligt klart for Nauja, at hun ville arbejde<br />
kreativt. Som barn levede Nauja sig ind i sin egen<br />
verden med sin hest i Narsaq. Naujas mor Kirsten<br />
Jespersen var børnehavelærer, men ligeså kendt for<br />
at indsamle sydgrønlandsk musik og sange og åben<br />
for nyt og gammelt.<br />
– Efter skolen kom blandt andet i lære som glaspuster,<br />
hvilket var sjovt, men det holdt ikke i længden.<br />
Jeg ville ud. Jeg prøvede forskellige ting undervejs,<br />
og gennem en veninde blev jeg stylist på et show,<br />
hvor jeg også lavede make-up. Ejeren af et modelbureau<br />
så showet og fik mig så i stald, fortæller Nauja.<br />
Veninden var Naja Munthe fra munthe plus simonsen,<br />
så efterhånden gik det hurtigt med at skabe sig<br />
et ry i branchen.<br />
SUNDT LIV<br />
I modebranchen er man altid på farten og står op<br />
klokken fire om morgenen, så det handler om at<br />
være åben for nye indtryk og kunne holde sig selv grounded.<br />
Nauja har derfor holdt fast i en sund livsstil.<br />
– Når man kommer fra to så forskellige kulturer som den grønlandske<br />
og danske, er man også mere åben for nye indtryk. Min<br />
grønlandske kultur med tolerence, nysgerrighed, mangfoldighed<br />
og ikke mindst den store hjerteenergi hjælper mig dagligt i<br />
mit job. Desuden mediterer jeg en time hver dag. Personlig udvikling<br />
fylder – ligesom naturen – meget i mit liv. Det giver mig<br />
den ro, jeg har brug for.<br />
32<br />
KAL Eurowoman, Oxmo, munthe plus simonsen aamma<br />
peppercorn sullittakkat ilagaat, Nauja kiinnanik taniilialeraangat.<br />
DK Eurowoman, Oxmo, munthe plus simonsen og<br />
peppercorn er blandt kunderne, når Nauja svinger sin<br />
pensel.<br />
GB Eurowoman, Oxmo, munthe plus simonsen and<br />
peppercorn are among the customers, when Nauja<br />
swings her brush.<br />
Privat
Privat<br />
The whole world is my workplace<br />
Make-up expert Nauja Fellah from Narsaq can’t always remember<br />
where she is, when she wakes up. And no wonder when one week she<br />
is in Brazil, the next in Sweden and the third in Mauritius...<br />
By Jesper Kunuk Egede<br />
The workplaces change from week to week and for the<br />
popular <strong>Greenland</strong>ic make-up artist, and packing a bag<br />
at a few hours’ notice is a matter of course. The destination is<br />
seldom just around the corner. The photo shoots typically take<br />
place in exotic surroundings. When you are married and have<br />
a child – and live in Risskov near Århus – it may seem to be<br />
something of a balancing act, but Nauja and her husband Simon<br />
quickly found the right solution.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
– It has been relatively easy to make everyday<br />
life work, because Simon is an artist and works at<br />
home so of course he took care of Inuk, while it<br />
was me who went to work, says Nauja.<br />
A BUD OPENS<br />
Nauja knew from early on, that she wanted to work<br />
creatively. As a child, Nauja lived in her own world<br />
with her horse in Narsaq. Nauja’s mother Kirsten<br />
Jespersen was a kindergarten teacher, but she was<br />
also well known for collecting music and songs<br />
from South <strong>Greenland</strong> and for being open to both<br />
new and old.<br />
– After school I was an apprentice glassblower<br />
which was fun, but it didn’t last. I wanted to get<br />
out. I tried different things for a while and through<br />
a friend I became a stylist on a show, where I also<br />
did the make-up. The owner of a model agency saw<br />
the show and took me on board, tells Nauja. Her<br />
friend was Naja Munthe from munthe plus<br />
simonsen, so she quickly made a name for herself<br />
in the business.<br />
HEALTHY LIFE<br />
In the fashion business you are always on the go,<br />
getting up at four in the morning, so it’s about<br />
being open to new impressions and keeping<br />
yourself grounded. Nauja therefore maintains a<br />
healthy lifestyle.<br />
– When you come from two such different cultures<br />
as the <strong>Greenland</strong>ic culture and the Danish culture,<br />
you are also more open to new impressions. My<br />
<strong>Greenland</strong>ic culture with tolerance, curiosity, diversity<br />
and, not least, lots of heart energy helps me<br />
every day in my job. In addition, I meditate for one hour every<br />
day. Personal development – like nature – has a big place in my<br />
life. It gives me the tranquillity I need.<br />
33
34<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
GrønlandsBANKEN Gr Grø Gr GrønlandsBANKEN er en ”fullservice” ban bank ank k<br />
med me m med mange og store erhvervsengagemen<br />
mmenter ter og en betydelig privatkundekreds<br />
privatkundekreds. ds. .<br />
Det D Det er BANKENs politik at være tekknol<br />
no nologisk ogisk i front, hvilket sikres i sammarb aarbejde ejde med Bankernes EDB<br />
B<br />
Central, Cen C tral, PBS etc.. ..
34<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
GrønlandsBANKEN Gr Grø Gr GrønlandsBANKEN er en ”fullservice” ban bank ank k<br />
med me m med mange og store erhvervsengagemen<br />
mmenter ter og en betydelig privatkundekreds<br />
privatkundekreds. ds. .<br />
Det D Det er BANKENs politik at være tekknol<br />
no nologisk ogisk i front, hvilket sikres i sammarb aarbejde ejde med Bankernes EDB<br />
B<br />
Central, Cen C tral, PBS etc.. ..
Siriusikkut tikeraartut<br />
Qimussit marluk, angutit marluk kalaallillu qimmii 13-it<br />
Siriusimi sakkutuunit nakkutilliisuneersut ukioq manna<br />
siusinnerusukkut siullermeerlutik Canadami suleqatitik – rangerit<br />
– tikeraarpaat, inuilaarsuarmi sikuinnarsuarmi misilittakkanik<br />
paarlaasseqatiginiarlugit.<br />
Sakkutuut nakkutilliisut Siriusikkut qimussit atortaraat rangerit<br />
issittumi nuna qamuteralannik angalaarfigisarpaat.<br />
Qimussit marluk Mann Riverimut Alertimi sakkutooqafimmiit<br />
10 kilometerinik ungasitsigisumiittumut ingerlapput.<br />
Tupaallaatissaagunan ngilaq qamuteralaat<br />
immap sikuani manissumi sukka-<br />
Siriusfolk på visit<br />
Et slædehold på to mand og 13 grønlandske slædehunde<br />
fra Sirius Patruljen var tidligere på året for første gang på<br />
besøg hos deres canadiske kolleger – rangerne – for at udveksle<br />
erfaringer med ekspeditioner i isødemarken.<br />
Mens Siriusfolkene benytter sig af hundeslæder forcerer rangerne<br />
det arktiske terræn på snescootere.<br />
De to hold kørte til Mann River, som ligger 10 km fra militærbasen<br />
Alert. Det kommer næppe som en overraskelse, at<br />
36<br />
nerullutik tikeqqaarmata. Canadamiut qamuteralaat nukittunerupput,<br />
qamutinut useqarluartunut naleqqiullugit. Tamanna<br />
Siriusikkut iluaqutigaat, tikikkamimmi Canadamiut tupiinut<br />
isiinnarsin naapput. Ilaatigut sassaalliutigineqarput iffiat siatsivimmi<br />
uutat, baconimik, uanitsunik aalisakkanillu igami<br />
nerisassiat. Tassaniinnerminni sakkutuut nakkutilliisut aamma<br />
Amerikamiut aallartitaqarfianit Canadamilu illersornissamut<br />
ministerimit tikeraarneqarput.<br />
KAL Rangerit salliupput qamuteralallit.<br />
DK Rangere i front på deres snescootere.<br />
GB Rangers in front on their snowmobiles.<br />
snescooterne kom hurtigere frem på den relativt plane havis.<br />
Canadierne har med snescooterne også en større trækkræft,<br />
når det gælder fremdriften af en mere velforsynet slæde. Det<br />
nød Siriusfolkene godt af, da canadierne bød inden for i teltet.<br />
Her stod menuen på bl.a. pandebagt brød og en gryderet med<br />
bacon, løg og fisk. Under opholdet fik de to militærpatruljer<br />
også besøg af den amerikanske ambassadør og den canadiske<br />
forsvarsminister.<br />
Shilo Adamson
Sirius people drop in<br />
A two-man sled team and 13 sled dogs from the Sirius<br />
Patrol dropped in for the first time to visit their Canadian<br />
colleagues – the Rangers – to exchange experiences from<br />
expeditions in the icy wilderness.<br />
While the Sirius people use dog sleds, the Rangers make their<br />
way in the Arctic terrain on snowmobiles.<br />
The two teams drove to Mann River, which lies 10 km from<br />
KAL Siriusikkut aallarnissaminnut piareersartut.<br />
DK Siriusfolkene gør klar til afgang.<br />
GB The Sirius team ready for departure.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
Alert, a military base. It hardly comes as a surprise that the<br />
snowmobiles made better time on the relatively flat sea ice.<br />
With the snowmobiles, the Canadians had the advantage of<br />
greater pulling power to drag their well-loaded sled. The Sirius<br />
team reaped the benefit of this when the Canadians invited<br />
them inside the tent. They were served pan-baked bread and a<br />
stew with bacon, onions and fish. During the stay, the two<br />
military patrols received visits from the American Ambassador<br />
and the Canadian Minister of Defence.<br />
Shilo Adamson<br />
37
VERDENS<br />
SMUKKESTE<br />
sørejse<br />
NY KATALOG FOR 2011<br />
INDTIL 20%<br />
RABAT<br />
Bestil rejse før 30.09 og få indtil 20% rabat<br />
www.hurtigruten.no<br />
Hurtigruten er kendt for sine omfattende og eventyrlige<br />
rejser. Med 117 års maritim erfaring og en fl åde på<br />
tretten comfortable skibe tilbyder vi sørejser, som<br />
ofte overgår vore passagerers forventninger. Dette er<br />
rejser, hvor du møder forskellige lokalsamfund, dyreliv<br />
og mennesker. Ifølge god norsk tradition vil vi også<br />
udforske og sejle i farvande, som ligger langt borte fra<br />
vores naturlige horisont – Spitsbergen, Grønland og<br />
Antarktis.<br />
Kontakt dit nærmeste rejsebureau<br />
for vores brochure og gode<br />
rejsetilbud med Hurtigruten.<br />
Se også www.hurtigruten.com
HOTELLEJLIGHEDER i rolige omgivelser<br />
• egen indgang<br />
• eget toilet / bad<br />
• eget køkken<br />
• møntvaskeri<br />
• telefon<br />
• fjernsyn<br />
• satellit TV<br />
• stereoanlæg<br />
• fuldt møbleret<br />
• internet<br />
Lejligheder fra 30 - 75 m 2<br />
2 min. gang til nærbutik • Tæt ved centrum<br />
Postboks 1470 • Vandsøvej 13 • 3900 Nuuk<br />
Telefon 32 66 44 • Telefax 32 66 00<br />
E-mail: nordbo@greennet.gl • www.hotelnordbo.gl
Filmiliortut nersorniarneqartut<br />
Filmi aliikkutassiaq Nuummioq kalaallinit siullertut<br />
suliarineqarsimasoq filminik takutitsisarfinni ataqqineqarnerpaani<br />
marlunni takutinneqarpoq – Cannes-imi aamma Sundance<br />
Filmfestival-imi. Taamaattoq amigartooruteqarnissaq<br />
navianaateqarpoq<br />
Allattoq: Christian Schultz-Lorentzen<br />
KAL Nukappissat pingasut nuannaartut. Saamerlernit:<br />
Filmiliortoq Mikisoq H. Lynge, ilitsersuisoq Otto<br />
Rosing aamma isiginnaartitsisartoq Lars Rosing<br />
Sundance Filmfestival-imi.<br />
DK Tre glade gutter. Fra venstre: filmproducent<br />
Mikisoq H. Lynge, instruktør Otto Rosing og<br />
skuespiller Lars Rosing på Sundance Filmfestival.<br />
GB Three happy guys: From left, film producer<br />
Mikisoq H. Lynge, director Otto Rosing and actor<br />
Lars Rosing at the Sundance Film Festival.<br />
Eqqumiitsuliortutut iluatsitsineq aamma aningaasatigut<br />
nakkaattoorneq. Mikisoq H. Lyngep filmiliortitsisarfiani<br />
3900 Pictures-imi pissutsit killormut innerat navianaataasinnaasullu<br />
taamaapput. filmimik aliikkutassiamik Nuummiumik<br />
sanasimasumut, filmiliaalu Cannes-imi aamma Sundance Pictures-imi<br />
takutinneqarpoq.<br />
– Filmip suliarinera 5 millioner koruunit sinnilaarlugit akeqarpoq.<br />
Filmi nunanut arlalinnut tunineqassasoq maannakkut<br />
neriuutigaara, akiligassaqarfikka akilersinnaajumallugit,<br />
Mikisoq H. Lynge oqarpoq, Nuummiup siammarternissaani<br />
pisinnaatitaaf fimmik tuluit ingerlatsiviannut The Works International-imut<br />
tunniussisimasoq.<br />
Pappiarat malillugit periarfissat ajunngillat. Atuagassiap Hollywood<br />
Reporter-ip filmi »tupaallannartumik ajugaanermik«<br />
taallugu allaaseraa, aamma »filmiliorneq tupaallannartumik<br />
iluatsilluinnarsimasoq«, tamatumani innersuussutigalugu isiginnaartitsisut<br />
filmiliortullu amerlasuut suliamik ilinniagaqarsimannginnerat.<br />
Tamatumunngalu ilanngunneqassaaq Cannesimi<br />
aamma Sundance-mi filmimik ilisarititsinissaq immini<br />
pitsaassutsiminik naqissusiisoq.<br />
Sulisartoq Malik 35-nik ukiulik Nuummiup imaraa, arnamik<br />
iluarisaminik naapitsisoq, taamaalineranili kræftimik toqqutaasinnaasumik<br />
nappaateqartoq paasineqarluni. Inuunermi tallissutissaanik<br />
katsorsartissalluni Danmark-iliarnissani imaluun-<br />
niit qaammatit arlaqanngitsut qaangiuppata Nuummiilluni<br />
toqunissani toqqagassarai. Filmimi ilaatigut inuttaapput Julie<br />
Berthelsen, Lars Rosing, Angunnguaq Larsen, Marius Olsen,<br />
Makka Kleist, filmiliornermilu ilitsersuisuupput Otto Rosing<br />
aamma Torben Bech.<br />
Filmiliorneq ilungersunartuusimasoq Mikisoq H. Lyngep isertornianngilaa.<br />
Imaanngitsoq filmiliornissani pinngitsoorumasimagamiuk.<br />
Tullianilli Nuummiumit misilittakkat ilinniutigineqassapput,<br />
A-mit Z-imut isumagisassat isumagisimallugit.<br />
– Filmiliornermi aningaasat atugassat amerlanerit piareersimariissasut<br />
isumagissavara, filmiliorneq aallartitsinnagu, Mikisoq<br />
H. Lynge oqarpoq, filmiliani nammineq ima oqaatigalugu.<br />
– Nuummioq immikkut isikkoqarpoq sukkassuseqarlunilu.<br />
Tamatuma pitsaasunngortippaa allaanerulersillugulu. Takutinnagu<br />
filmi taamaattoq pisariaqartinneqarnersoq ilisimaneqarsinnaanngilaq.<br />
39 00 Pictures kingullermeerluni filmiliussanngilaq. Færingehavn<br />
pillugu aasaru filmiliornissaq filmiliortitsisarfiup akuuffigissavaa.<br />
Filmillu tunngavilimmik oqaluttuassartallit piareersimatinneqarput,<br />
kiisalu filmi aliikkutassiaq kalaallimit<br />
ilitsersuiffigineqarsimasoq.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 41
Bo Bistrup<br />
Ros til filmpionerer<br />
Grønlands første egenproducerede spillefilm Nuummioq slap gennem<br />
nåleøjet til verdens to mest prestigefyldte filmfestivaler – Cannes og<br />
Sundance Filmfestival. Alligevel truer røde tal på bundlinien<br />
Kunstnerisk succes og økonomisk øretæve. Det er paradokset<br />
og risikoen for Mikisoq H. Lynges grønlandske<br />
filmselskab 3900 Pictures, der har produceret den anmelderroste<br />
spillefilm Nuummioq, som har indtaget lærredet ved både<br />
Cannes og Sundance Filmfestival.<br />
– Filmbudgettet var på godt fem millioner kroner. Nu håber jeg<br />
filmen bliver solgt til en række lande, så jeg kan få betalt kreditorerne,<br />
siger Mikisoq H. Lynge, der har overdraget rettighederne<br />
til international distribution af Nuummioq til det britiske<br />
selskab The Works International.<br />
På papiret skulle mulighederne være gode. Magasinet Hollywood<br />
Reporter kalder filmen for en »forbløffende triumf« og<br />
»en overraskende fuldendt produktion« med henvisning til, at<br />
mange af skuespillerne og folkene bag kameraet ikke er professionelle.<br />
Dertil kommer, at filmpræsentationen på Cannes og<br />
Sundance i sig selv er et kvalitetsstempel.<br />
Nuummioq handler om den 35-årige håndværker Malik, der<br />
møder kvinden i sit liv samtidig med, at han får konstateret<br />
en dødelig kræftsygdom. Han står nu over for valget om enten<br />
at tage til Danmark for at få livsforlængende behandling eller<br />
blive i Nuuk og dø inden for få måneder. På rollelisten er blandt<br />
42<br />
KAL Nuummioq ullutsinni pisunik<br />
isiginnaagassiaavoq, pinngortitami<br />
illoqarfimmilu inuunermik imaqartoq.<br />
DK Nuummioq er et samtidsdrama med<br />
både natur- og byliv.<br />
GB Nuummioq is a contemporary drama<br />
with both nature and urban life.<br />
Af Christian Schultz-Lorentzen<br />
andre sangerinden Julie Berthelsen, Lars Rosing, Anngunguaq<br />
Larsen, Marius Olsen, Makka Kleist, mens instruktionen blev<br />
delt mellem Otto Rosing og Torben Bech.<br />
Mikisoq H. Lynge lægger ikke skjul på, at filmforløbet har været<br />
en hård prøvelse. Ikke at han ville have været filmen foruden.<br />
Men næste gang skal der læres af erfaringerne fra Nuummioq,<br />
hvor han var inde over fra A til Å.<br />
– Jeg vil i hvert fald sørge for, at en større del af filmens budget<br />
er på plads, inden der bliver sagt go, siger Mikisoq H. Lynge,<br />
der om sin egen film siger:<br />
– Nuummioq har sit helt specielle look og tempo. Det gør den<br />
god og anderledes. Man ved ikke, at der er brug for en sådan<br />
film, før man har set den.<br />
Det bliver ikke sidste gang, at 3900 Pictures navn figurerer på<br />
rulleteksterne. Her i sommer har selskabet været engageret i<br />
et kunstfilmprojekt om Færingehavn. På skrivebordet ligger<br />
desuden planer til to dokumentarfilm samt endnu en spillefilm<br />
med grønlandsk instruktør.
Acclaim to film pioneers<br />
Nuummioq, the first feature film to be produced in <strong>Greenland</strong>,<br />
came through the camel’s eye at the world’s two most prestigious<br />
film festivals – Cannes and the Sundance Film Festival.<br />
And yet it is threatened by negative figures on the bottom line<br />
By Christian Schultz-Lorentzen<br />
Artistic success and economic ruin. This is the paradox<br />
facing Mikisoq H. Lynge’s <strong>Greenland</strong>ic film company<br />
3900 Pictures after producing the critically acclaimed feature<br />
film Nuummioq, which was screened both in Cannes and at the<br />
Sundance Film Festival.<br />
– The film had a budget of DKK 5 million. I hope now that<br />
the film will be sold to other countries so I can pay the<br />
creditors, says Mikisoq H. Lynge. He has given the rights to the<br />
international distribution of Nuummioq to the British company<br />
The Works International.<br />
The prospects look good on paper. The magazine Hollywood<br />
Reporter calls the film »a stunning triumph« and »a startlingly<br />
accomplished piece of filmmaking« with reference to the fact<br />
that many of the actors and people behind the camera are not<br />
professionals. In addition, a presentation at Cannes and<br />
Sundance is in itself a stamp of quality.<br />
Nuummioq is about Malik, a 35 year old craftsman who meets<br />
the woman in his life at the same time as he is diagnosed with<br />
terminal cancer. He now faces the choice of going to Denmark<br />
for life-prolonging treatment or staying in Nuuk and dying in a<br />
few months. The cast includes singer Julie Berthelsen, Lars<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
KAL Filmimi pingaarnertut inuttaq Lars<br />
Rosing aquttarfimmi.<br />
DK Filmens hovedperson, skuespilleren<br />
Lars Rosing, i styrhuset.<br />
GB The main character of the film<br />
played by actor Lars Rosing, in the<br />
wheelhouse..<br />
Rosing, Anngunguaq Larsen, Marius Olsen and Makka Kleist,<br />
while the job of director was split between Otto Rosing and<br />
Torben Bech.<br />
Mikisoq H. Lynge doesn’t hide the fact that the filming was<br />
tough. Not that he would have been without the film, but next<br />
time, he will heed the lesson learned from the experience of<br />
making Nuummioq, where he was involved in everything from<br />
A to Z.<br />
– I would at least make sure that a major part of the film’s<br />
budget was in order before I gave the go-ahead, says Mikisoq H.<br />
Lynge, who said this about his own film:<br />
– Nuummioq has its own special look and pace. That makes it<br />
good and different. You don’t realise there is a need for such a<br />
film, until you have seen it.<br />
It won’t be the last time that the name 3900 Pictures is seen on<br />
the credits. This summer, the company has been busy with an<br />
art film project about Færingehavn. There are also plans on the<br />
drawing board for two documentaries and another feature film<br />
with a <strong>Greenland</strong>ic director.<br />
43<br />
Andreas Rydbacken
44<br />
Photo from Storø Gold Deposit<br />
Qingaaq prospect in the background.<br />
Qaasuitsup Kommunia<br />
Velkommen til Qaasuitsup<br />
Kommunia<br />
Du kan også besøge<br />
os på siden<br />
www.qaasuitsup.gl<br />
Welcome<br />
to The Municipality<br />
of Qaasuitsoq<br />
You can also visit us at<br />
www.qaasuitsup.gl<br />
2010 focus:<br />
• Nuuk Gold Province<br />
• Nanortalik Gold Province<br />
• Thule Iron Province<br />
• Rare Earth Elements<br />
• Diamonds<br />
NunaMinerals A/S<br />
Issortarfi mmut 1 · P.O.Box 790 · DK-3900 Nuuk · <strong>Greenland</strong><br />
Phone: +299 36 20 00 · Fax: +299 36 20 10<br />
E-mail: info@nunaminerals.com · www.nunaminerals.com<br />
Bent Pedersen
Arctic Base Supply A/S is a joint venture between Danbor Service AS & Royal Arctic Line A/S<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
A full-range supply of<br />
support and service for<br />
international companies dealing<br />
with the exploration and<br />
exploitation of oil and gas<br />
in <strong>Greenland</strong>:<br />
· All types of transport and logistics solutions<br />
· Transport and operation in Arctic conditions<br />
· Special tonnage<br />
· Bulk supplies<br />
· Forwarding<br />
· Ship agency<br />
· Stevedoring<br />
· Camp solutions<br />
· Ice pilots<br />
· <strong>Air</strong> cargo<br />
· Office facilities<br />
· Supply of CCU’s<br />
· Waste handling<br />
· Consolidation of goods and storage hotel<br />
· Repair and maintenance of equipment<br />
· Housing and accommodation<br />
· Miscellaneous<br />
· All types of supplies and procurement<br />
· Change of personnel and crew<br />
· Administrative tasks and bookkeeping<br />
· Safety and regulation compliance<br />
· Contact with authorities<br />
· Communication<br />
Arctic Base Supply A/S Aqqusinersuaq 52 P.O. Box 1580 3900 Nuuk <strong>Greenland</strong> Phone +299 34 92 00 www.abs.ral.gl
Christian Schultz-Lorentzen<br />
NEWS<br />
Issittoq sammineqartoq<br />
Sullualukkut nunattalu avannamut<br />
kangiatigut immakkut angalaffissat<br />
nutaat kiisalu uuliamik gassimik annertuumik<br />
nassaarsinnaaneq peqqutigalugit issittumi<br />
siunissami periarfissat soqutigineqarlualersimapput.<br />
Nunat arlallit – ilaatigut Kina – tamanna<br />
tunngavigalugu politikkikkut sunniisinnaanertik<br />
annertusarniarlugu Issittumi Siunnersoqatigiinni<br />
nunanit arfineq pingasunit<br />
ilaasortaaffigineqartumi, ilaatigut nunarput<br />
aamma ICC peqatigalugit, alaatsinaatsutut<br />
inissamik pissarsiniarpoq.<br />
Ingammik nunarsuarmioqatigiinniit issittumi<br />
uulia soqutigineqarpoq, uuliamik nassaar-<br />
Eqqartorneqaqaaq<br />
Branding <strong>Greenland</strong> ingerlalluarpoq.<br />
Aningaasat atugassat 3 million<br />
kronit atorlugit siorna suliniaqatigiiffimmit<br />
Tysklandimi, Tuluit Nunaanni, USA-mi Sverigemilu<br />
tusagassiuutini takornariaqarnikkut<br />
eqqartorneqarneq iluatsippaa, tamannalu 39<br />
million kronit naligaat, nunarput pillugu takoqqusaarutinik<br />
pisisussaasimagaluaraanni.<br />
Taama naliliivoq Namminersorlutik Oqartussani<br />
nunanut allanut allattoqarfik, ukiumut<br />
2009-mut nalunaarusiamini nunani tamalaani<br />
tusagassiuutitigut eqqartorneqarneq<br />
annerusumik tusagassiortut ataasiakkaat<br />
tikeraarnerannit angalanerannillu pisut<br />
aningaasanngorlugit naatsorsorniartillugit.<br />
Branding <strong>Greenland</strong> tassaavoq Naalakkersuisut<br />
siulittaasuata naalakkersuisoqarfianiit,<br />
Kalaallit Nunaanni Takornariaqarnermut<br />
Inuu tissarsiornermullu Siunnersuisoqatigiinniit,<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>imiit Royal <strong>Greenland</strong>imiillu<br />
inuttalersorneqarsimasoq.<br />
KAL Issittumi uuliamik nassaartoqarsinnaanera<br />
peqqutigalugu nunarsuup immikkoortua<br />
taanna politikkikkut aningaasaqarnikkullu<br />
soqutigineqarnerulerpoq.<br />
DK Udsigten til oliefund i Arktisk skærper den politiske<br />
og økonomiske interesse for verdensdelen.<br />
GB The potential for discovering oil in the Arctic has<br />
sharpened political and economical interest in this<br />
part of the world.<br />
tarnerit nutaat akuttutsikkiartortillugit. US<br />
Geology Surveymi nalunaarusiami nalilerneqarpoq,<br />
qaasuitsup killeqarfiata avannaani<br />
uuliamik nappartanik 90 milliardinik annertussuseqartumik<br />
peqartoq – tassalu nunarsuarmi<br />
ukiuni pingasuni pisariaqartitat.<br />
Arktisk i fokus<br />
Nye sejladsmuligheder gennem både<br />
Nordvest- og Nordøstpassagen samt<br />
chancen for gigantiske gas- og oliefund har<br />
skærpet interessen for den arktiske verdensdels<br />
fremtidige muligheder.<br />
Flere lande – heriblandt Kina – forsøger på<br />
den baggrund at øge deres politiske indflydelse<br />
ved at søge observatørstatus i Arktisk<br />
Råd, der består af otte medlemslande, hvor<br />
også Grønland og inuitorganisationen ICC<br />
sidder med ved bordet.<br />
Særligt har den arktiske olie interesse i en<br />
Masser af omtale<br />
Branding <strong>Greenland</strong> har vind i sejlene.<br />
Med et budget på tre millioner kroner<br />
lykkedes det sidste år organisationen at skaffe<br />
turistomtale i medier i Tyskland, England,<br />
USA og Sverige for et beløb, der svarer til 39<br />
millioner kroner, hvis der tilsvarende skulle<br />
have været indrykket annoncer for Grønland.<br />
Sådan lyder skønnet fra Selvstyrets udenrigskontor,<br />
der i årsrapporten fra 2009 har<br />
forsøgt at sætte penge på den internationale<br />
medieomtale, som hovedsageligt er kommet<br />
til veje gennem individuelle pressebesøg og<br />
presserejser.<br />
Branding <strong>Greenland</strong> består af selvstyreformandens<br />
departement, Grønlands Turist- og<br />
Erhvervsråd, <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> og Royal <strong>Greenland</strong>.<br />
verden, hvor der bliver længere og længere<br />
mellem nye oliefund. En rapport fra US Geologial<br />
Survey vurderer, at området nord for<br />
polarcirklen gemmer på op til 90 milliarder<br />
tønder råolie – nok til at dække verdens forbrug<br />
i tre år.<br />
Focus on the Arctic<br />
New possibilities for sailing through<br />
both the North West and the North<br />
East Passages as well as the potential for<br />
discovering huge gas and oil deposits have<br />
sharpened interest for future prospects in<br />
the Arctic regions.<br />
For this reason, several countries –<br />
including China – are attempting to increase<br />
their political influence by seeking observer<br />
status in the Arctic Council which consists<br />
of eight member countries and where<br />
<strong>Greenland</strong> and the Inuit organization ICC sit<br />
at the table.<br />
In particular, the Arctic oil has attracted<br />
interest in a world where new oil discoveries<br />
are fewer and farther between. A report from<br />
the US Geological Survey estimates that<br />
up to 90 billion tons of crude oil – enough<br />
to cover the world’s consumption for three<br />
years – may be found north of the Arctic<br />
Circle.<br />
Lots of publicity<br />
Branding <strong>Greenland</strong> has wind in its<br />
sails. With a budget of DKK three<br />
million the organisation succeeded last year<br />
in getting press coverage for tourism in<br />
media in Germany, England, USA and<br />
Sweden for what would equal DKK 39 million<br />
if translated into advertising for <strong>Greenland</strong>.<br />
This is the estimate from the government’s<br />
foreign office, which in its annual report for<br />
2009 has attempted to put a price on the<br />
international press coverage which has come<br />
about mainly due to individual press visits<br />
and trips for the press.<br />
Branding <strong>Greenland</strong> consists of the<br />
Premier’s Department, <strong>Greenland</strong> Tourism<br />
and Business Council, <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> and<br />
Royal <strong>Greenland</strong>.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 47
NEWS<br />
Kelterit aava<br />
Vikingit ingammik Islandimiit Norgemiillu<br />
nunatsinnut ingerlasarsimanerat<br />
nalilersorneqartussanngorpoq. Kalaallit<br />
Nunaata kujataani oqaluffitoqqap ukiunik<br />
1000-nik pisoqaassusillip eqqaani ilerrinit<br />
amerlasuunit DNA-mik misissuinerup takutippaa,<br />
vikingit siulliit annertuumik kelterit<br />
aavannik akoqartut.<br />
Tamanna qallunaat qanganisarsiuut ilisimatusaqatigiillu<br />
NABO, North Atlantic<br />
Bioarchaeological Organization, ilisimatusarluni<br />
suliniutaata inerneranit takuneqarsinnaavoq.<br />
Ilisimatuut isumaqarput nassuiaatissaasoq<br />
Norgemiit vikingit aallaramik Tuluit Nunaat<br />
aqqusaarsimagaat – arnanik tiguaallutik<br />
– Savalimmiunut, Islandimut Kalaallillu Nunaannut<br />
ingerlaqqinnginnerminni.<br />
48<br />
Keltisk blod<br />
At det især var vikinger fra Island<br />
og Norge som stævnede ud og satte<br />
kursen mod Grønland, står til at blive revurderet.<br />
DNA-analyser fra en tidlig fællesgrav<br />
ved en 1000 år gammel kirke i Sydgrønland<br />
afslører, at de første vikinger havde et kraftigt<br />
keltisk islæt.<br />
Det viser resultater fra et forskningsprojekt<br />
bestående af danske arkæologer og forskernetværket<br />
NABO, North Atlantic Bioarchaelogical<br />
Organisation.<br />
Forskere mener, at forklaringen skal findes i,<br />
at de norske vikinger drog ud fra Norge, forbi<br />
de britiske øer – hvor de har fået kvinder med<br />
sig – inden de fortsatte videre til Færøerne,<br />
Island og Grønland.<br />
KAL Kelterit Kalaallit Nunaanni qallunaatsiaat ilagaat.<br />
DK Kelterne var en del af nordboernes befolkning i Grønland.<br />
GB The Celts were part of the Norse population in <strong>Greenland</strong>.<br />
Celtic blood<br />
The fact that it was mainly Vikings<br />
from Iceland and Norway who set sail<br />
for <strong>Greenland</strong> may now be up for revision.<br />
DNA analyses from an early common grave<br />
next to a 1000 year old church in South<br />
<strong>Greenland</strong> reveal that the first Vikings had a<br />
considerable Celtic element.<br />
This was revealed in the results of a research<br />
project conducted by Danish archaeologists<br />
and the research network NABO, North<br />
Atlantic Bio-archaeological Organisation.<br />
Researchers believe that the explanation<br />
could be, that the Norwegian Vikings set sail<br />
from Norway and passed the British Isles<br />
where they took women on board, before<br />
they continued onwards to the Faroe Islands,<br />
Iceland and <strong>Greenland</strong>.<br />
Model
Atisaliat nutaat<br />
KAL Nickie aamma Rita Isaksen<br />
ilusilersuisartutut iluatsinnertik<br />
Great <strong>Greenland</strong>imut nuutinniarpaat.<br />
DK Nickie og Rita Isaksen<br />
forsøger nu at overføre deres<br />
designersucces til Great<br />
<strong>Greenland</strong>s produkter.<br />
GB Nickie and Rita Isaksen hope to<br />
transfer their designer success<br />
to Great <strong>Greenland</strong>’s products.<br />
Puisit amiinik tunisassiortoq nunarsuarmi<br />
ilisimaneqarluartoq Great<br />
<strong>Greenland</strong> atisanik ilusilersuisartunik ingerlarsortunik<br />
Isaksen Designimik piginnittunik<br />
isumaqatiiginneqqammerpoq, taakkumi<br />
Europami, USA-mi Japanimilu atisanik ilusilersukkaminnik<br />
tunisaqarluartooreerput.<br />
Piginnittut panigiit Nickie aamma Rita nunatsinni<br />
inunngorsimallutillu peroriartorsimapput.<br />
Nammineerlutik Great <strong>Greenland</strong>ip ukiamut<br />
ukiumullu atisaliaat ilusilersorsimavaat,<br />
tassaniippullu angutinut arnanullu atisaliat<br />
nutaat 30-t atortussallu allat. Nutaaliatut<br />
Nickie aamma Rita periutsinik nutaanik<br />
eqqussinissaminnut akuerineqarsimapput.<br />
Ilaatigut tassaavoq bomuldimik akuutissartaqanngitsumik<br />
atisaliat. Ilaatigut atisaliat<br />
puisit amiinik pingaarnertut suliaanngitsut,<br />
taamaattorli puisip amia pinnersaatitut atorneqarluni.<br />
Nye kollektioner<br />
Den verdenskendte sælskindsproducent,<br />
Great <strong>Greenland</strong>, har indgået et<br />
designsamarbejde med ejerne af det fremadstormende<br />
Isaksen Design, som i forvejen<br />
har oplevet et forrygende salg af deres egne<br />
kollektioner i Europa, USA og Japan.<br />
Indehaverne Nickie og Rita Isaksen er født og<br />
opvokset i Grønland og er samtidig mor og<br />
datter. De har personligt stået for designet<br />
af Great <strong>Greenland</strong>s nye efterårs- og vinterkollektion,<br />
der omfatter 30 nye herre- og<br />
kvindekollektioner samt diverse tilbehør.<br />
Som noget nyt har Nickie og Rita fået lov til<br />
at indføre to nye koncepter. Dels en økologisk<br />
bomuldslinie. Dels en kollektion, hvor<br />
sælskind ikke er det bærende element, men i<br />
stedet indgår som dekoration.<br />
New collections<br />
The world famous manufacturer of<br />
seal skin products, Great <strong>Greenland</strong>,<br />
has started a designer-collaboration with<br />
owners of the super-trendy Isaksen Design,<br />
which has already experienced tremendous<br />
sales of their own collections in Europe, USA<br />
and Japan.<br />
Owners Nickie and Rita Isaksen were born<br />
and raised in <strong>Greenland</strong> and are mother and<br />
daughter. They were personally responsible<br />
for the design of Great <strong>Greenland</strong>’s new<br />
autumn and winter collection, which<br />
includes 30 collections for men and women,<br />
with various accessories. The news is that<br />
Nickie and Rita have been allowed to<br />
introduce two new concepts. One is an<br />
organic cotton line; the other is a collection<br />
where seal skin is not the main element, but<br />
part of the decoration.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 49<br />
Christian Schultz-Lorentzen
Christian Schultz-Lorentzen<br />
NEWS<br />
Uran pillugu oqallinneq<br />
nutarterneqarpoq<br />
Ukiaq manna aalajangerneqassaaq<br />
<strong>Greenland</strong> Minerals and Energy A/S<br />
Narsami Kuannersuarni aatsitassanik qaqutigoortunik<br />
piiaanissaminut periarfissanik<br />
misissuinissaminut 300 million kroninik<br />
naleqartumut akuerineqassanersoq.<br />
Suliffeqarfiup Australiamiunit pigineqartup<br />
aalajangiiviginissaanut pingaarluinnartuussaaq<br />
Naalakkersuisut aatsitassanut uranitalinnik<br />
piiaanissamut qanoq isumaqarnersut.<br />
Ukiut 20-t sinnerlugit Kalaallit Nunaanni<br />
aatsitassanik uranitalinnik piiaasinnaaneq<br />
inerteqqutaalluinnarpoq. Kuannersuarnili<br />
aatsitassat qaqutigoortut taamaallaat piiarneqarsinnaapput<br />
pisortat aatsitassat uranitallit<br />
piiarneqarsinnaanerannut akuersippata.<br />
Aallarniutitut <strong>Greenland</strong> Minerals and Energy<br />
A/S-imit piumasaqaataanngilaq uranimik<br />
piiaanissamut politikkikkut akuerineqarnissaq.<br />
Taamaallaat naaggaartoqannginnissaa<br />
kissaatigaat, Inatsisartut ukiamut uranimut<br />
tunngasut eqqartoreerpatigit.<br />
Narsami peqatigiiffik aatsitassarsiornissamik<br />
pilersaarutinut akerliuvoq, illoqarfiup avatangiisaatalu<br />
uranimik mingutsinneqarnissaat<br />
ernummatigigamiuk.<br />
50<br />
Fornyet urandebat<br />
Her til efteråret afgøres det om<br />
<strong>Greenland</strong> Minerals and Energy A/S<br />
vil påbegynde en 300 millioner kroner dyr<br />
undersøgelse af mulighederne for en kommerciel<br />
udvinding af sjældne jordarters<br />
metaller i Kvanefjeldet i Narsaq.<br />
Afgørende for beslutningen i det australsk<br />
ejede selskab bliver Naalakkersuisuts holdning<br />
til uran som biprodukt. Gennem mere<br />
end 20 år har Grønland haft en 0-tolerance<br />
overfor udvinding af uran. Men de sjældne<br />
metaller i Kvanefjeldet kan kun udnyttes,<br />
såfremt myndighederne tillader uran som<br />
biprodukt.<br />
<strong>Greenland</strong> Minerals and Energy A/S betinger<br />
sig i første omgang ikke et håndfast, politisk<br />
ja til uranproduktion. Bare det ikke bliver til<br />
et nej, når Inatsisartut efter planen skal diskutere<br />
uran på efterårssamlingen.<br />
En forening i Narsaq protesterer mod mineplanerne,<br />
da man frygter en uranforurening<br />
af byen og området.<br />
KAL Kuannersuarnut matoqqasumut<br />
isaariaq, tassani misileraavik<br />
Risø siusinnerusukkut atomip<br />
nukinganik nukiliorfiliornissaminnut<br />
uranimik piiaasimalluni.<br />
DK Indgangen til det nu forseglede<br />
Kvanefjeldet, hvor forsøgsstation<br />
Risø tidligere udvandt uran til<br />
brug for deres atomreaktorer.<br />
GB The entrance of the now sealed<br />
Kvanefjeldet, where the research<br />
centre Risø previously extracted<br />
uranium for their nuclear reactor.<br />
New uranium debate<br />
This autumn, it will be decided<br />
whether <strong>Greenland</strong> Minerals and<br />
Energy A/S will start a DKK 300 million<br />
feasibility study of the commercial<br />
exploitation of the rare earth metals found<br />
in Kvanefjeldet in Narsaq.<br />
Naalakkersuisut’s (<strong>Greenland</strong>’s government)<br />
position with regard to uranium as a<br />
by-product will be decisive for which<br />
decision the Australian-owned company<br />
makes. For more than 20 years, <strong>Greenland</strong><br />
has had zero tolerance towards extraction of<br />
uranium. But the rare earth metals in<br />
Kvanefjeldet can only be exploited if the<br />
authorities allow uranium as a by-product.<br />
<strong>Greenland</strong> Minerals and Energy A/S is not<br />
demanding a firm, political yes to uranium<br />
production at first, it just doesn’t want a no,<br />
when Inatsisartut (parliament), holds the<br />
planned uranium debate at the autumn<br />
session.<br />
An association in Narsaq is protesting<br />
against the plans for a mine, for fear of<br />
uranium pollution of the town and its<br />
surroundings.
Christian Schultz-Lorentzen<br />
Naat quluartillugit<br />
Qeeraq, savaaraq, tuttu, qaleralik,<br />
suluppaagaq, saarullik, qaleruallit,<br />
puisi, eqaluk aamma umimmak. Københavnimi<br />
Christianshavn-imi Den Nordatlantiske<br />
Brygge kalaalimineerniarfimmi DayCatch<br />
A rctic Shop-imi nerisassat illinnartut tamakku<br />
ilagaat.<br />
Nunat issittut nerisassaataannik mamarisalinnut<br />
ornikkuminartoq. Inuillu taamaattut<br />
amerliartorput.<br />
– Nunat aallartitaannit Christianiami najugalinnut<br />
orniguttarput. Aammali takornariarpassuit,<br />
Kalaallit Nunaanni umimmaat<br />
neqaannik ussiisimasut, maannakkut Danmark-imi<br />
ilaquttamik ikinngutimillu tamakkuninnga<br />
sassaallerfiginissaannik kissaateqartut,<br />
Alberth Jakobsen oqarpoq, Arctic<br />
Shop-imi pisortaq, Tranhus-imi pukkitsumik<br />
initalimmi nutaanngitsumi niuertarfeqartoq,<br />
taassumalu aqqa Kalaallit Nunaanni niuernermik<br />
attaveqarneq eqqaasitsissutigaa.<br />
KAL Alberth Jakobsen nillataartitseverujussuup kalaaliminerpassuarnik<br />
nassaarfiusinnaasup eqqaani..<br />
Når maven knurrer<br />
Havkat, lam, rensdyr, hellefisk, rødfisk,<br />
torsk, skaldyr, sælkød, fjeldørred<br />
og moskus. For nu at nævne et udvalg af de<br />
absolutte gastronomiske highlights i den<br />
grønlandske butik DayCatch Arctic Shop ved<br />
Den Nordatlantiske Brygge på Christianshavn<br />
i København.<br />
En oase for folk med smag for arktiske råvarer.<br />
Og dem bliver der stadig flere af.<br />
– Her kommer alt fra ambassadører til christianitter.<br />
Men også mange turister, som har<br />
smagt eksempelvist moskus i Grønland og<br />
nu gerne vil servere oplevelsen for familie<br />
og venner hjemme i Danmark, siger Alberth<br />
Jakobsen, daglig bestyrer af Arctic Shop,<br />
der har til huse i det gamle og lavloftede<br />
Tranhus, hvis navn vidner om et langvarigt<br />
handelsforhold til Grønland.<br />
DK Alberth Jakobsen ved den store køledisk, hvor du finder<br />
et væld af grønlandske råvarer.<br />
Filling rumbling stomachs<br />
Wolffish, lamb, reindeer, halibut, red<br />
fish, cod, shellfish, seal meat, Arctic<br />
char and musk-ox. These are just a few of the<br />
gastronomical highlights in the <strong>Greenland</strong>ic<br />
DayCatch Arctic Shop on Nordatlantiske<br />
Brygge (the North Atlantic Quay) on<br />
Christianshavn in Copenhagen.<br />
It is an oasis for those who have a taste for<br />
Artic ingredients. And their numbers are<br />
growing.<br />
– Everyone comes here, from ambassadors<br />
to locals. But there are also lots of tourists<br />
who have tasted e.g. musk-ox in <strong>Greenland</strong><br />
and who now want to give their family and<br />
friends in Denmark the same experience,<br />
says Alberth Jakobsen, daily manager of<br />
Arctic Shop, which is located in the old,<br />
low-ceilinged Tranhus. The name Tranhus<br />
– which means Whale Oil House – bears<br />
witness to the lengthy trading relationship<br />
with <strong>Greenland</strong>.<br />
GB Alberth Jakobsen next to the large cold counter where<br />
you can find a wealth of <strong>Greenland</strong>ic produce and<br />
ingredients.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 51
Nerisassat illinnartut qaqqami<br />
Angalanermik nerisassiornermillu aallakaatitassiatigut arfinilitsigut<br />
Kalaallit Nunaat nunani allani nittarsaanneqassaaq. Iluaqutiginiarneqassapput<br />
pinngortitaq, ingerlatsiviit tunisassiassaatillu. Nunani<br />
arfinilinmi TV-qarfiit siumut neriorsuereersimapput tv-kut nangeqattaartuliaq<br />
takutinniarlugu<br />
All.: Christian Schultz-Lorentzen<br />
Assit: Esben Hardt<br />
Qallunaat filmiliortitseqatigiiffiat<br />
Ace & Ace takornariaqarnermik<br />
selskabi Destination East <strong>Greenland</strong><br />
suleqatigalugu TV-kut nangeqattaartuliamut<br />
»A Taste of <strong>Greenland</strong>«-imut, New<br />
Zealandimiu/tuluk iggarissorsuaq Chris<br />
Coubrough aallakaatitassiamik aqutsisoralugu,<br />
aggustimi aallakaatitassiamik<br />
allamik sanassaaq – tamatumuuna Tunumi.<br />
TV-kut nangeqattaartuliami aallakaatitassiat<br />
inuttaat pingaarneq Chris<br />
Coubrough, Tuluit Nunaanni qallunaat<br />
aallartitaqarfianni piukkunnartussarsiornermi<br />
toqqarneqarsimasoq, nunatta<br />
nerisassiassaataanik nalissaqanngitsunik<br />
ujarlerpoq pinngortitami, angerlarsimaffimmi<br />
sumiiffinnilu pissanganartuni<br />
illinnartuliarinissaat siunertaralugu.<br />
Nerisassianik igajuminartunik peqqissaarussassanillu<br />
TV-mi igasup, tuluit<br />
TV-kut nangeqattaartuliaannit nuannarineqartumit<br />
Coastal Kitchen-imit<br />
ilisimaneqartup, takutinniarpaa kalaallit<br />
nerisassaataat qanoq illinnartuliarineqarsinnaanersut.<br />
– Aallakaatitassiani arfinilinni tamarmik<br />
akunnermik ataatsimik sivisussusilinni<br />
Chris Coubroughip nunap<br />
immikkoortui arfinillit, tamarmik<br />
immikkut nalissaqanngitsut, tikeraassavai,<br />
isiginnaartartullu nerisassanik<br />
misigisaqartinnerisa saniatigut Kalaallit<br />
Nunaata assigiinngisitaarnersuanik<br />
pinngortitarsuanillu nalissaqanngitsumik<br />
takutinneqassapput, Esben Hardt Ace &<br />
Ace-meersoq oqarpoq.<br />
Aallakaatitassiaq siulleq 2009-mi Kuja -<br />
taani aallakaatitassiarineqarpoq, aallakaatitassiarlu<br />
ilaatigut takornariaqarnermut<br />
pisortamit Pitsi Høeghimit nuannarineqarluarpoq.<br />
52<br />
– Isiginnaartoq kinaluunniit Kujataanukarnissaanik<br />
pilerilersissavaa, Chris<br />
Coubroughip kujataata illinnartuutaanik<br />
nerisassioreersoq takullugu radioqarfimmut<br />
tv-qarfimmullu KNR-imut oqarpoq.<br />
Kalaallit Nunaanni Takornariaqarnermut<br />
Inuussutissarsiornermullu Siunnersuisoqatigiit<br />
pisortaat Anders Stenbakken<br />
Destination East <strong>Greenland</strong>imi siusinnerusukkut<br />
pisortaasimavoq suliniummullu<br />
tassunga isumassarsisuusimalluni.<br />
Taassuma tikkuarpaa Kalaallit Nunaata<br />
ussassaarutigineqarnerata ilaatut nerisassiassat<br />
atussallugit naleqqulluartoq.<br />
– Takornariaqarnermut atatillugu nerisassanik<br />
misigisat matut ilagaat sumunngarfiup<br />
assigiinngisitaartuuneranik<br />
takutitsiniarluni ammarneqarsinnaasut.<br />
Angalanermut pissutaasut ilagisarpaat<br />
nunami kulturip pinngortitallu suuneranik<br />
misigisassarsiornissaq. Tamatumanilu<br />
nerisassatigut misigisassat<br />
tamatumunnga ilaalluinnarput, Anders<br />
Stenbakken oqarpoq.<br />
SOQUTIGINEQAREEQAAQ<br />
Qallunaat filmiliortitseqatigiiffiat Ace &<br />
Ace siusinnerusukkut Kalaallit Nunaat<br />
pillugu TV-kut aallakaatitassiorsimavoq.<br />
Ilaatigut ukiuni arfineq-marlunni Arctic<br />
Team Challenge aallakaatitassiarisarsimavaa<br />
kiisalu kingullermik silap pissusia<br />
pillugu filmiliaq One Degree Matters,<br />
taannalu New York Timesimi »An<br />
Inconvenient Truth, Part 2«-mik taaneqarsimavoq.<br />
Ace Tunumit angerlariiginnarluni A<br />
Taste of <strong>Greenland</strong> killulissavaa, taamaasilluni<br />
TV-kut nangeqattaartuliaaraq<br />
marloriarluni minutsinik 52-inik sivisussusillit<br />
kiisalu sisamariarluni minutsinik<br />
26-inik sivisussusillit nunani tamalaani<br />
TV-kut takutinneqarnissaannut ukiaru<br />
piareeriis sallutik. Esben Hardtip qularutiginngilaa<br />
nerisassanik aallakaatitassiat<br />
nuannarineqarluassasut.<br />
– TV-kut nangeqattaartuliap nunani<br />
tamalaani TV-nut siammarsarnissaa<br />
qulakkeerneqarsimavoq TVF International-imik<br />
Londonimeersumik isumaqatigiissuteqarnikkut,<br />
taannalu nunani<br />
tamalaani siammarterisartutut Factual<br />
Specialist-itut tusaamasaavoq. TVF International<br />
angalanernik nerisassanillu<br />
aallakaatitassianik siammarsaanermik<br />
immikkut ilisimasaliuvoq. Ilaatigut TVkut<br />
igasumik ilisimaneqartumik Floydimik<br />
TV-kut aallakaatitassiat nunarsuaq<br />
tamakkerlugu siammarsarsimavai.<br />
TV-kut nangeqattaartuliaq suliluunniit<br />
naammassinngitsoq TVF Internationalip<br />
nunat arfiniliugallartut aallakaatitassiat<br />
siulliit takutinneqarnissaannik siumut<br />
isumaqatigiissuteqarfigereersimavai,<br />
TVF Internationalilu malillugu A Taste<br />
of <strong>Greenland</strong> soqutigineqartorujussuuvoq,<br />
taamaattumillu naatsorsuutigilluinnarpaa<br />
piffissami qaninnerpaami<br />
takutinneqarnissaannik amerlanerusunik<br />
isumaqatigiissuteqassalluni, Esben Hardt<br />
oqaluttuarpoq.<br />
Igasoq Chris Coubrough New Zealandimiuugaluarpoq<br />
ullumikkullu Tuluit<br />
Nunaanni najugaqarluni, tassani akunnittarfiit<br />
neriniartarfiillu nuannarineqartut<br />
sisamat pigalugit. Nammineq iganeq<br />
misilikkusukkaanni <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>ip quppernerani<br />
nittartakkami – airgreenland.<br />
gl – igallammassuup kalaallit nerisassiassaataannik<br />
najoqqutaliai takuneqarsinnaapput.
»Isiginnaartoq kinaluunniit<br />
Kujataanukarnissaanik<br />
pilerilersissavaa«<br />
»Det må simpelthen gøre enhver<br />
seer »sulten« efter at komme<br />
til Sydgrønland«<br />
»It must make any viewer<br />
»hungry« to come<br />
to South <strong>Greenland</strong>«<br />
Pitsi Høegh
Gourmetmad i fjeldet<br />
Seks rejse- og madprogrammer skal promovere Grønland overfor<br />
udlandet. Løftestangen er naturen, virksomheder og råvarer.<br />
TV-stationer i seks lande har allerede givet forhåndstilsagn om at vise<br />
tv-serien<br />
Af Christian Schultz-Lorentzen<br />
Fotos: Esben Hardt<br />
Det danske filmselskab Ace & Ace<br />
producerer i samarbejde med turistselskabet<br />
Destination East <strong>Greenland</strong><br />
her i august endnu et program i TV-serien<br />
»A Taste of <strong>Greenland</strong>« med den New<br />
Zealandske/engelske mester-kok Chris<br />
Coubrough – denne gang i Østgrønland.<br />
Udsendelsernes hovedperson Chris Coubrough,<br />
der blev udvalgt på en casting<br />
på den danske ambassade i England, er<br />
på jagt efter unikke grønlandske råvarer<br />
med henblik på at tilberede delikate retter<br />
i naturen, i private hjem og på andre<br />
spændende locations. Med både enkle og<br />
raffinerede retter vil TV-kokken, kendt<br />
fra den populære britiske TV-serie Coastal<br />
Kitchen, illustrere hvordan grønlandske<br />
råvarer fungerer som garant for store<br />
kulinariske oplevelser.<br />
– Chris Coubrough vil over seks programmer<br />
af en times varighed hver besøge<br />
seks regioner, som på hver sin måde er<br />
unikke, og hvor seeren udover madoplevelser<br />
er garanteret at opleve Grønlands<br />
enorme mangfoldighed og storslåede natur,<br />
siger Esben Hardt fra Ace & Ace.<br />
Det første program blev produceret i<br />
Sydgrønland i 2009, og programmet er<br />
blevet vel modtaget af blandt andre turistchef<br />
Pitsi Høgh;<br />
– Det må simpelthen gøre enhver seer<br />
»sulten« efter at komme til Sydgrønland,<br />
udtalte hun til radio- og TVstationen<br />
KNR efter at have set Chris Coubrough<br />
trylle med de sydgrønlandske råvarer.<br />
Direktør for Grønlands Turist- og Erhvervsråd<br />
Anders Stenbakken var tidligere<br />
direktør i Destination East <strong>Greenland</strong>,<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
hvor han var idemanden til projektet.<br />
Han peger på, at det er oplagt at bruge<br />
råvarer som en del af markedsføringen af<br />
Grønland.<br />
– I turistmæssig sammenhæng er madoplevelser<br />
en af de oplagte døre, man kan<br />
åbne for at anskueliggøre en destinations<br />
farverigdom. En af grundene til, at man<br />
rejser, er for at opleve den kulturelle og<br />
naturmæssige identitet af et land. Og dér<br />
går de kulinariske oplevelser helt hånd i<br />
hanke med det, siger Anders Stenbakken.<br />
ALLEREDE STOR INTERESSE<br />
Det danske filmselskab Ace & Ace har<br />
tidligere produceret en række TVprogrammer<br />
fra Grønland. Blandt andet<br />
diverse programformater igennem syv år<br />
om Arctic Team Challenge samt senest<br />
klimafilmen One Degree Matters, som er<br />
blevet døbt »An Inconvenient Truth, Part<br />
2« af The New York Times.<br />
Ace går i gang med at klippe A Taste of<br />
<strong>Greenland</strong> umiddelbart efter hjemkomst<br />
fra Østgrønland så der allerede i efteråret<br />
ligger en mini TV-serie på to gange<br />
52 minutter samt fire gange 26 minutter<br />
klar til international TV-visning. Esben<br />
Hardt er ikke i tvivl om, at rejse- og madprogrammerne<br />
vil få succes.<br />
– TV-serien er garanteret international<br />
TV-distribution gennem aftale med TVF<br />
International fra London, en internationalt<br />
anerkendt Factual Specialist distributør.<br />
TVF International er eksperter i at<br />
distribuere netop rejse- og madprogrammer.<br />
I deres katalog har de blandt andet<br />
TV-programmer med den kendte TV-kok<br />
Floyd, som er blevet vist over hele verden.<br />
Allerede inden TV-serien er færdig<br />
er det lykkedes for TVF International at<br />
lave forhåndsaftaler om visning af de første<br />
programmer i indtil videre seks lande<br />
og i følge TVF International er interessen<br />
for A Taste of <strong>Greenland</strong> stor, så de<br />
forventer absolut at lave flere visningsaftaler<br />
i nærmeste fremtid, fortæller Esben<br />
Hardt.<br />
Kokken Chris Coubrough er oprindeligt<br />
New Zealænder, og bor i dag i England,<br />
hvor han ejer fire populære hoteller og<br />
restauranter. Har man mod på selv at gå<br />
i krig med potter og pander, kan man<br />
på <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s hjemmeside – airgreenland.gl<br />
– finde en af mesterkokkens<br />
opskrifter med grønlandske råvarer og se<br />
filmen ombord på <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s atlantflyvninger.<br />
55
Gourmet food in the fells<br />
Six travel and cooking programmes are to promote <strong>Greenland</strong> abroad.<br />
The lever is nature, business and ingredients. TV stations in six<br />
countries have committed in advance to show the series<br />
By Christian Schultz-Lorentzen<br />
Photos: Esben Hardt<br />
In August, the Danish film<br />
company Ace & Ace is to<br />
collaborate with tourist company<br />
Destination East <strong>Greenland</strong> to produce<br />
another programme in the TV series<br />
»A Taste of <strong>Greenland</strong>« with New<br />
Zealander/British master chef Chris<br />
Coubrough – this time in East <strong>Greenland</strong>.<br />
In the TV series the programme’s key<br />
figure, Chris Coubrough, who was<br />
chosen at a casting session at the<br />
Danish Embassy in England, is hunting<br />
for unique <strong>Greenland</strong>ic ingredients to be<br />
used in delicious dishes made outdoors,<br />
in private homes or in other exciting<br />
locations. Using both simple and refined<br />
dishes, the TV cook, known from the<br />
popular British TV series Coastal<br />
Kitchen, will illustrate how <strong>Greenland</strong>ic<br />
ingredients are a guarantee for a<br />
culinary experience.<br />
– In six one-hour programmes Chris<br />
Coubrough will visit six regions, each<br />
in its own way unique, where the viewer,<br />
in addition to food experiences is<br />
guaranteed to experience <strong>Greenland</strong>’s<br />
enormous diversity and magnificent<br />
nature, says Esben Hardt from Ace & Ace.<br />
The first programme was produced in<br />
South <strong>Greenland</strong> in 2009, and the<br />
program has been well received by,<br />
among others, tourist manager Pitsi<br />
Høgh;<br />
– It must make any viewer »hungry« to<br />
come to South <strong>Greenland</strong>, she said to<br />
radio and TV station KNR after seeing<br />
Chris Coubrough do his magic with<br />
56 5<br />
ingredients from South <strong>Greenland</strong>.<br />
Director for <strong>Greenland</strong> Tourism and<br />
Business Council, Anders Stenbakken,<br />
was previously director for Destination<br />
East <strong>Greenland</strong>, where he was the<br />
originator of the project. He points out<br />
that using <strong>Greenland</strong>ic ingredients to<br />
promote <strong>Greenland</strong> is an obvious choice.<br />
– With regard to tourism, food<br />
experience is one of the obvious doors<br />
you can open to demonstrate the<br />
colourfulness of a destination. One<br />
of the reasons people travel, is to<br />
experience the nature and cultural<br />
identity of a country. And a culinary<br />
experience fits in with this, says Anders<br />
Stenbakken.<br />
ALREADY GREAT INTEREST<br />
The Danish film company Ace & Ace<br />
has previously produced a range of TV<br />
programmes from <strong>Greenland</strong>. They<br />
include various programme formats<br />
over seven years about Arctic Team<br />
Challenge as well as the climate film<br />
»One Degree Matters« which was called<br />
»An Inconvenient Truth, Part 2« by The<br />
New York Times.<br />
Ace will start cutting »A Taste of<br />
<strong>Greenland</strong>« as soon as it arrives from<br />
East <strong>Greenland</strong> so there will already be<br />
a mini TV series of two times 52 minutes<br />
and four times 26 minutes this autumn,<br />
ready for international TV broadcasting.<br />
Esben Hardt has no doubt that these<br />
travel and cooking programmes will be<br />
a success.<br />
– The TV series is guaranteed<br />
international TV distribution through<br />
a contract with TVF International from<br />
London, an internationally recognized<br />
Factual Specialist distributor. TVF<br />
International are experts at distributing<br />
travel and cooking programmes. In their<br />
catalogue they include TV programmes<br />
with the famous TV cook Floyd, who has<br />
become famous all over the world. Even<br />
before the TV series is finished, TVF<br />
International has succeeded in making<br />
prior agreements regarding showing the<br />
first programmes in six countries until<br />
now, and according TVF International<br />
the interest in »A Taste of <strong>Greenland</strong>« is<br />
so great that they definitely expect to<br />
have more contracts for showings in the<br />
near future, says Eskben Hardt.<br />
Cook Chris Coubrough is originally<br />
from New Zealand, but today he lives in<br />
England, where he owns four popular<br />
hotels and restaurants. If you want to<br />
get busy in the kitchen, you can find<br />
one of the master cook’s recipes using<br />
<strong>Greenland</strong>ic ingredients on <strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong>’s home page – airgreenland.gl.<br />
You can also see the first program on <strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong>’s transatlantic flights.
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Inflig ight h Magazine<br />
2010 57
TMA100310<br />
TELEpoint<br />
Internetimut attavik kabelitaqanngitsoq<br />
Trådløs Internet forbindelse<br />
Wireless Internet access<br />
Ukunani TELEpointeqarfeqarpoq:<br />
• Kangerlussuarmi mittarfik<br />
• Nuummi mittarfik<br />
• Nuummi Sømandshjemmi<br />
• Nuummi Café Baristami<br />
Her finder du TELEpoint:<br />
• Kangerlussuaq lufthavn<br />
• Nuuk lufthavn<br />
• Sømandshjemmet i Nuuk<br />
• Café Barista i Nuuk<br />
TELEpoint is available here:<br />
• Kangerlussuaq <strong>Air</strong>port<br />
• Nuuk <strong>Air</strong>port<br />
• Seamen’s Home in Nuuk<br />
• Café Barista in Nuuk
Timmiaaraq<br />
Kinaassutsimut ilisarnaat<br />
Kinaassutsimut ilisarnaat (våbenskjold) sakkunut attuumassuteqanngilaq,<br />
nunamut illoqarfimmulluunniit sinniisuuffigisamut ilisarnaataalluni. Amerlasuut<br />
uumasunik saqqaqartinneqartarput. Amerlanertigut uumasuusarlutik<br />
nunamik pineqartumik takutitsisut, silatussutsimik, eqiasuissutsimik<br />
ajunngitsunillu pissusilersuutinik allanik. Soorlu liiuit ilisarnaatigissallugit<br />
nuannarineqarluartuupput, aamma uumasuuffigisamik avataanni.<br />
... tassa uagut tuttu qilalugarlu qernertaq.<br />
Siornagut marluulluta Nunavummi piniagaasimavugut<br />
pinngitsoorneqarsinnaanngilluinnartut, inunnullu 25.000-inut<br />
tassani najugaqartunut suli annertuumik sunniuteqarluta.<br />
Tuttuuvugut pingasoriaammik amerlanerusut, tassalu 75.000-it.<br />
...nemlig os 2, rensdyret og narhvalen. Vi var begge før i tiden helt<br />
nødvendige nyttedyr her i Nunavut (»Vores Land«) og har stadig stor<br />
betydning for de ca. 25.000 mennesker som lever her.<br />
Vi er 3 x så mange rensdyr, altså 750000!<br />
...namely us two, the reindeer and the narwhal.<br />
Previously we were both necessary, useful animals here in Nunavut<br />
(»Our Country«) and we are still important to the around<br />
25,000 people who live here. There are three times<br />
as many of us reindeer,<br />
i.e. 75,000!<br />
Tuluttut ateqarpunga »The Bald Eagle«, USA-mut<br />
ilisarnaat, nattoraliugama angisooq, tamaallaat<br />
Amerikami Avannarlermi uumasuusoq. Uangali<br />
nujaqanngitsuunngilanga (bald = nujaqanngitsoq),<br />
»Bald« pivoq »Blade«-imit, tuluit oqaasitoqaat<br />
isumaqartoq »Qaqortoq«. Tassaavunga<br />
»Nattoralik qaqortumik niaqulik«.<br />
På engelsk hedder jeg »The Bald Eagle« og er UAS’s symbol,<br />
fordi jeg er en prægtig ørn, som kun lever i Nordamerika.<br />
Men jeg er aldeles ikke skaldet (bald = skaldet ) »Bald«<br />
kommer af »Balde«, gammelt engelsk for »Hvid«.<br />
Jeg er »Den hvidhovedet Ørn«.<br />
I am called the »The Bald Eagle« and I am USA’s symbol<br />
because I am a splendid eagle that only lives in North<br />
America. But I am not at all bald. »Bald« comes from<br />
»Balde«, old English for »White«. I am »The White-headed<br />
Eagle«.<br />
»Quetzal« Guatemalap ilisarnaatigaa,<br />
Amerikami Qiterlermi timmissat kusanarnersaat.<br />
Indianerit Majat ukiut 500-t matuma<br />
siorna tamaani inuusut illernartutut isigaat,<br />
høvdingillu kisimik meqqui niaqquminni<br />
pinnersaatitut atorsinnaavaat. Guatemalami<br />
aningaasat ullumikkut Quetzal-inik taaneqartarput,<br />
timmiaq taanna atsiullugu.<br />
»Quetzal’en« i Guatemala’s våbenskjold er en af mellemamerikas<br />
smukkeste fugle. Majafolket, som indtil for 500 år siden levede her,<br />
betragtede den som hellig og kun høvdingene måtte bruge fjerene i<br />
deres hovedprydelse. I vore dage hedder Guatemalas penge Quetzal<br />
efter fuglen.<br />
The »Quetzal« in Guatemala’s coat of arms is one of Central America’s<br />
most beautiful birds. The Maya people, who until 500 years ago lived<br />
here, considered them to be sacred and only the chiefs were allowed to<br />
use the feathers in their headdresses. In our day, Guatemala’s currency,<br />
the Quetzal, is named after the bird.<br />
Meeqqat quppernerat · Børnesider · Children’s pages<br />
Uanga »Nanoq« angisooq<br />
Kalaallit Nunaata ilisarnaatigaanga.<br />
Kalaallit Nunaanni amerlasoorpassuuvugut,<br />
nunarsuarmilu uumasut kiisortut annersaraluta.<br />
3 meteringajannik angissuseqarpunga, nunakkut<br />
immakkullu sukkasuujullunga, naak 400 kilongajannik<br />
oqimaassuseqarluarlunga!<br />
Nunavummi aamma amerlasoorpassuuvugut, tassanili<br />
uumasut allat nukittuut kusanartullu ilisarnaatissatut<br />
toqqarneqarsimallutik...<br />
Jeg, den store »Nanoq«, er Grønlands symbol. Vi er mange af<br />
slagsen i Grønland og er verdens største landlevende rovdyr.<br />
Jeg er knap 3 m lang og er hurtig på land og i vandet<br />
selvom jeg vejer næsten 400 kg!<br />
I Nunavut er der også massere af os, men her har man valgt<br />
nogle andre stærke, smukke dyr......<br />
I, the great »Nanoq«, am the symbol of <strong>Greenland</strong>.<br />
There are many of us in <strong>Greenland</strong> and we are the<br />
biggest land-living predators. I am almost three metres<br />
long and I am fast on land and in the water,<br />
although I weigh almost 400 kilos!<br />
In Nunavut there are many of us, but they<br />
have chosen other strong, beautiful<br />
animals there....<br />
Jamaicap nunatut ilisarnataaniippoq kuukkooriarsuaq.<br />
Kuukkooriarsuaq uumasuuvoq<br />
»pisoqarujussuaq«, ukiuni kingullerni 90<br />
millionini annertunerusumik allanngorsimanngitsoq.<br />
Dinosaurinut maannakkut uumasuusunut<br />
kisiartaasutut isigineqartarpoq.<br />
Øverst i Jamaicas våbenskjold sidder krokodillen.<br />
Krokodillen er en rigtig »gammel« fyr, som<br />
ikke har forandret sig særligt meget de sidste 90<br />
millioner år. Den bliver betragtet som den eneste,<br />
nulevende dinosaurer.<br />
At the top of Jamaica’s coat of arms there is a<br />
crocodile. The crocodile is a really »old« fellow<br />
that hasn’t changed much over the last 90 million<br />
years. It is considered to be the only surviving<br />
dinosaur.
Våbenskjold<br />
Våbenskjold har ikke noget med våben at gøre, men er symboler<br />
for det land eller den by som det representerer. Rigtig<br />
mange af dem har dyr som motiv, ofte dyr fra netop det land<br />
og som symboliserer styrke, klogskab, flid eller andre gode<br />
egenskaber. Løven er f.eks meget populær som symbol også<br />
uden for dens naturlige områder.<br />
Danmark-imi liiuit immikkut isikkullit<br />
pingasut nunamut ilisarnaataapput.<br />
Nunap assingani nuna alla liiuinik ilisarnaatilik<br />
nassaarisinnaaviuk?<br />
Nunat ilaat liiuimik »eqqortumik«<br />
ilisarnaatilik (kiisalu nagguaatsumik) tassaavoq<br />
Afrikami nuna Swaziland. Pissaaneq<br />
nukillu liiuip takutippai, piffissalli<br />
annersaani uumasuuvoq eqiasulluinnartoq,<br />
ulloq unnuarlu nalunaaqquttap<br />
akunnerini 21-ni qasuersertartoq.<br />
Nagguaatsoq nikuilluni sinittarpoq,<br />
taamaallaat nalunaaqquttap akunnerini marlunni.<br />
Afrikami nunat ilaat qitsuarsunnik nunatut ilisarnaatillit<br />
ilaatigut ilagaat Gabon, panter-imik qenertumik<br />
ilisarnaatilik. Gabon-imi uumasut nujuartat amerlasoorpassuupput,<br />
ilaatigut Afrikami gorillat qaqqartoormiut<br />
4/5-lii uumasuullutik. Alla tassa Den Demokratiske<br />
Republik Congo, leopard-imik ilisarnaatilik. Panteri<br />
qernertoq leopard-iuvoq meqqumi qalipaataani<br />
melanin-imik annertuumik pilik (amermini meqquminilu<br />
qernertumik akulik). Uumasut melanin-imik akoqanngitsut<br />
qaqqorissuusarput, albinotut isigineqartarlutik.<br />
Nunat ilisarnaataanni uumasut nujuannginerit aamma<br />
nassaassaapput. Botswana zebra-nik marlunnik<br />
aamma nersussuup angutivissap niaquanik ilisarnaateqarpoq,<br />
uumasut nujuartat nunalerisuunerlu takutinniarlugit.<br />
Zebrap titarniusai ammukaartut uumasunut<br />
nujuartanut taakkuninnga piniartartunut allamut<br />
saasaarutaapput.<br />
Eritrea nunaavoq inoqajuitsortalik, tassanilu kameli<br />
uumasuuvoq iluaqutaasoq pinngitsoorneqarsinnaanngitsoq.<br />
Sapaatit akunnerini arlalinni imernani uumasinnaavoq,<br />
aammali minutsit qulit ingerlanerini imermik<br />
114 literimik imersinnaalluni.<br />
Meeqqat quppernerat · Børnesider · Children’s pages<br />
Coats of arms<br />
Coats of arms have nothing to do with arms, but are symbols<br />
of the country, town or family they represent. A lot of them<br />
have animal motifs. The animals often come from the country<br />
in question and symbolize strength, wisdom, diligence or<br />
other good qualities. The lion, for example, is a very popular<br />
symbol and is used even outside the countries it is native to.<br />
Danmark har tre fantasifulde<br />
løver i sit våbenskjold. Kan du finde et andet<br />
land på kortet som også har tre løver i<br />
skjoldet?<br />
Et af de lande, der har en »rigtig« løve (samt<br />
en elefant) som symbol, er det lille<br />
afrikanske land Swaziland. Løven<br />
symboliserer magt og<br />
kraft, men det meste<br />
af tiden er det faktisk<br />
et temmelig sløvt<br />
dyr, som sover eller<br />
hviler sig op til 21<br />
timer i døgnet. En<br />
elefant sover stående<br />
og kun to timer i døgnet!<br />
Andre afrikanske lande med kattedyr i deres<br />
nationalsymbol er bl.a. Gabon med sine sorte<br />
pantere. I Gabon lever rigtig mange vilde dyr<br />
bl.a. cirka fire femtedele af alle Afrikas bjerggorillaer.<br />
En anden er Den Demokratiske<br />
Republik Congo med sin leopard. En sort<br />
panter er en leopard med meget melanin i<br />
sine pigmenter (mørkt farvestof i hud og hår)<br />
Dyr uden melanin er helt hvide og betegnes<br />
som albinoer.<br />
Også mere fredelige dyr finder plads i landes<br />
våbenskjolde: Botswana har to zebraer og<br />
et tyrehoved, symbol for henholdsvis det frie,<br />
vilde dyreliv og landbruget. Zebraens striber<br />
er med til at forvirre rovdyr, som jager dem.<br />
Eritrea i nordøst er et ørkenland, hvor<br />
kamelen er et uundværligt nyttedyr. Den kan<br />
gå uden vand i ugevis, men så kan den også<br />
drikke 114 liter på 10 minutter!<br />
Uanga Australiami<br />
kængurojuvunga angisooq,<br />
10 meterinut pississinnaasoq.<br />
Jeg er Australiens røde kæmpekænguro<br />
og jeg kan springe 10 m!<br />
I am Australia’s giant<br />
red kangaroo and<br />
I can jump<br />
10 meters!<br />
Denmark has three imaginative lions in its<br />
coat of arms. Can you find another country<br />
on the map that also has three lions in its<br />
coat of arms?<br />
One of the countries that has a »real« lion<br />
(as well as an elephant) as a symbol is the<br />
small African country of Swaziland. The<br />
lion symbolizes power and strength, but<br />
most of the time it is actually quite a<br />
lethargic animal that sleeps or rests for<br />
up to 21 hours a day. An elephant sleeps<br />
standing for only two hours a day!<br />
Other African countries with cats as<br />
national symbols include Gabon with its<br />
black panthers. A lot of wild animals live in<br />
Gabon, among them about four fifths of<br />
all Africa’s mountain gorillas. Another is the<br />
Democratic Republic of the Congo with<br />
its leopard. A black panther is a leopard<br />
with a lot of melanin pigment (dark colour<br />
in skin and hair). Animals that have no<br />
melanin are all white and are called albinos.<br />
There are also more peaceful animals<br />
in the coats of arms of some countries:<br />
Botswana has two zebras and the head of<br />
a bull, symbols of free wildlife and farming<br />
respectively. The stripes of the zebra help<br />
to confuse the predators that hunt them.<br />
Eritrea in the north east is a<br />
desert country, where the camel is an<br />
indispensable animal. It can go without<br />
water for weeks, but it can also drink 114<br />
litres in ten minutes!<br />
Uanga Australiami<br />
timmissat annersaraannga,<br />
tassalu EMU.<br />
Timmisinnaanngilanga, kisiannili<br />
nalunaaqquttap akunneranut 50 km-inik<br />
pangalissinnaallunga.<br />
Jeg er Australiens største fugl, EMU’en.<br />
Jeg kan ikke flyve, men galoperer sagtens<br />
af sted med 50 km i timen<br />
I am Australia’s biggest bird, the emu.<br />
I cannot fly, but I can easily<br />
run at 50 kilometres<br />
an hour.<br />
© ASTRID VEBÆK
1<br />
2<br />
Quiz<br />
Angut Eritrea-meersoq<br />
ima aperivoq:<br />
Kamelip qatigaani<br />
tinupanersaq suua:<br />
A: Imeq<br />
B: Orsoq<br />
C: Nukiit<br />
Afrikami nagguaatsut<br />
qanoq amerlatigippat:<br />
Hvor mange elefanter<br />
er der ca. i hele Afrika:<br />
Roughly how many<br />
elephants are there in<br />
all of Africa?<br />
A: 86.000-it<br />
B: 400.000-it<br />
C: 27.000-it<br />
Nammineq ilisarnaatit<br />
titartaruk<br />
Ilisarnaat ilinnut ilaquttannullu<br />
naleqquttoq titartaruk. Qimmit nuannarigukkit,<br />
guitarersinnaaguit aammalu<br />
siku mamarisaralugu, taava soorlu ima<br />
isikkoqarsinnaavoq:<br />
Tegn dit eget våbenskjold<br />
Tegn et våbenskjold som passer til dig<br />
eller din familie. Hvis du er glad for<br />
hunde, at spille guitar og elsker at spise<br />
is, kunne det f.eks se sådan ud:<br />
Draw your own<br />
coat of arms<br />
Draw a coat of arms that suits you<br />
or your family. If you like dogs or you<br />
play guitar and you love eating ice<br />
cream, it could look like this:<br />
Quiz answer:<br />
1: B, 2: B, 3: B, the shark has several rows<br />
of teeth in its mouth which move forward<br />
tooth for tooth as the old teeth wear out. It<br />
can get up 30,000 teeth during its lifetime.<br />
Manden fra Eritrea<br />
spørger:<br />
Hvad er der i kamelens<br />
pukkel:<br />
A: Vand<br />
B: Fedt<br />
C: Muskler<br />
Manerassuarmi Solomon Island kuukkooriarsuarmik<br />
eqalusuarmillu ilisarnaateqarpoq.<br />
Uumasut marluullutik kiguterpassuaqarput,<br />
uumasuunertik tamaat assigiinngitsutigut<br />
kigutaat taarserneqartarlutik.<br />
Kikkut amerlanernik<br />
kiguteqarpat.<br />
A: Kuullooriarsuaq<br />
B: Eqalussuaq<br />
Solomon Islands i Stillehavet<br />
har i sit våbenskjold en<br />
krokodille og en haj. Begge<br />
dyr har mange tænder som<br />
på forskellig vis udskiftes<br />
gennem livet.<br />
Hvem får flest tænder.<br />
A: Krokodillen<br />
B: Hajen<br />
Quiz-svar:<br />
1: B, 2: B, 3: B, hajen har flere tandrækker<br />
i munden som tand for tand rykkes<br />
frem efterhånden som de gamle slides op. Den<br />
kan få op til 30.000 tænder i løbet af livet<br />
62 Meeqqat quppernerat · Børnesider · Children’s pages<br />
The man from Eritrea<br />
asks:<br />
What is in the camel’s<br />
hump?<br />
A: Water<br />
B: Fat<br />
C: Muscles<br />
The Solomon Islands in the Pacific<br />
have a crocodile and a shark on<br />
their coat of arms. Both animals<br />
have many teeth that they change<br />
throughout their lives.<br />
Who has the most teeth?<br />
A: The crocodile<br />
B: The shark<br />
Apeqqummut akissut:<br />
1: B, 2: B, 3: B, eqalussuaq kiguteqarnersaavoq,<br />
nutaanngitsullu nungullariartortillugit kigutaat ataasiakkaarlutik<br />
nutaanik taarserneqartartut. Uumasuunermini<br />
30.000-it tikillugit kiguteqarsinnaasarpoq.
Kukkunerit tallimat nassaarikkit · Find 5 fejl · Spot the 5 mistakes<br />
Illoqarfiit marluk Berlin (Tyskland) aamma Bern (Schweiz) illoqarfittut ilisarnaatiminni<br />
nanortaqarput. Meeqqat arfineq-marluk titartartussaavaat, ataasiinnaalli<br />
eqqortumik titartarsimavai. Kinaava?<br />
De 2 byer Berlin (Tyskland) og Bern (Schweiz) har bjørne i deres våbenskjold. 7<br />
børn skulle tegne dem, men kun 1 havde tegnet begge korrekt. Hvem var det?<br />
The two cities of Berlin (Germany) and Bern (Switzerland) have bears in their<br />
coats of arms. Seven children drew them, but only one got it right. Who was it?<br />
Meeqqat quppernerat Børnesider · Children’s pages<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 63<br />
© ASTRID VEBÆK
Chr. Schultz-Lorentzen<br />
Alutornartoqarpoq. Piumassuseqartoqarluarpoq. Siullerpaamilli<br />
pop-imik erinarsukkat aaqqissuulluakkat<br />
atorneqartarput Kalaallit Nunaata erinarsortartua tusaamasaq<br />
erinarsoqatigiinnillu aqutsisoq Julie Berthelsen, kalaallinut<br />
erinarsoqatigiinnut 22-nut siuttuulluni tv-2-p erinarsornermik<br />
unammisitsinerani isiginnaartoqarluartartumi AllStarsimi ajugaammat.<br />
Taamaasilluni qaammatini pingasuni piareersarneq<br />
erinarsornermillu unammineq oqaluttuarisaanikkut pingaarutilimmik<br />
ajugaanermik kinguneqarpoq.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> maniguunnersaalluni peqataavoq. Tassami<br />
timmisartortitseqatigiiffik erinarsoqatigiinnut aningaasaleeqataasimavoq.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>ip sivisuumik ileqqorisimavaa<br />
ilisimatusarnermik kulturikkullu suliniutinut assigiinngitsunut<br />
aningaasaliissuteqartarluni. Aningaasaliissutilli aatsaat taama<br />
innuttaasunik nuannatsitsitigaat, erinarsoqatigiit pingaarnerusumik<br />
erinarsortartuisa pikkorissut marluk, 38-inik ukiullip<br />
Mads Lumholtip 32-inillu ukiullip Nina Kreutzmann Jørgensenip<br />
Københavnimi finalimi ajugaaneq qulakkeermassuk erinarsorlugit<br />
Nabiha-p atugaa »Deep Sleep« Aretha Franklinillu<br />
atugaa »Natural Woman«.<br />
64<br />
AIR GREENLANDIP NAMMINEQ SILARSUAANIT<br />
KAL Ajugaareerlutik erinarsoqatigiit pikkusuttut. DK Sejren er i hus, og koret giver den fuld gas. GB Victory is theirs and the choir gives it all they’ve got.<br />
Allaanngillat inngilit erinarsortut<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>imit aningaasaliiffigineqartut, kalaallit AllStarsimi<br />
erinarsoqatigiivi tv-kut pop-ip oqaluttuarisaanerani pingaartuliorput<br />
qallunaat erinarsoqatigiivi pingasut ajugaaffigalugit<br />
Allattoq Christian Schultz-Lorentzen<br />
Pissanganeq qaangertinneqarmat kalaallit erinarsoqatigiit<br />
pississaarlutik imminnut eqillutik qittapput assiliisut assileqattaaraatsik.<br />
Aqqutaani erinarsoqatigiit unamminermi qallunaat erinarsoqatigiivi<br />
pingasut ajugaaffigaat. Arlalitsigut ajugaaneq nalinginnaasuulluanngilaq.<br />
Kalaallit kulturiannut takussutissat<br />
pingaa rutillit ilagaat erinarsornermik nuannarisaqarneq. Kulturikkut<br />
ilisarnaat qallunaat tamarmik ilisimasaqarfiginngisaat.<br />
Tamanna allanngortinneqarsimavoq. Unnuk taanna SETUP-ip<br />
studi aani qaarajuttumi erinarsoqatigiit aqutsisuata Julie Berthelsenip<br />
erinarsortartuisalu naalagaaffik tamaat tiguartippaat.<br />
Tamaangali killeqanngilaq. Ullualunnguit qaangiuttut nuannarisat<br />
angutit arnallu Nuummukarput nersortikkiartorlutik<br />
akeqanngitsumillu tusarnaartitsiartorlutik – ilaatigut <strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong>imit aningaasaliiffigineqartumik. Ajugaaneq aamma<br />
aningaasartaqarpoq 250.000 koruuninik, taakkualu Nanu<br />
Børn imut tunniunneqarput, Nuummi meeqqanik sumiginnakkanik<br />
suliniutilimmut.
Chr. Schultz-Lorentzen<br />
FRA AIR GREENLANDS EGEN VERDEN<br />
Så englene synger<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> sponsorerede det grønlandske Allstars-kor, der skrev sig<br />
ind i tv-pophistorien med sejren over tre danske kor<br />
Af Christian Schultz-Lorentzen<br />
Der var charme. Der var overskud. Men først og fremmest<br />
var der velarrangerede popsange på repertoiret, da<br />
Grønlands kendte sangstjerne og korleder Julie Berthelsen<br />
i spidsen for 22 grønlandske sangere i slutningen af maj<br />
vandt tv2-sangdysten og seermagneten Allstars. Dermed endte<br />
tre måneders forberedelse og sangkonkurrence i en historisk<br />
triumf.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> havde i al ydmyghed en finger med i spillet. Flyselskabet<br />
var nemlig med til at sponsorere koret. <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong><br />
har en langvarig tradition for at sponsorere en bred vifte af<br />
forskningsmæssige og kulturelle projekter. Men aldrig tidligere<br />
har et sponsorat givet genlyd i en så stor folkelig glæde, som da<br />
korets dynamiske forsangere, 38-årige Mads Lumholt og 32-årige<br />
Nina Kreutzmann Jørgensen, i finalen i København sikrede<br />
sejren med to helstøbte udgaver af henholdsvis Nabihas energiske<br />
»Deep Sleep« og Aretha Franklins svingende, soulnummer<br />
»Natural Woman«.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
Da spændingen blev udløst, brød det grønlandske kor ud i hoppende<br />
festdans, mens de holdt om hinanden, og pressefotograferne<br />
knipsede løs.<br />
Undervejs havde koret ekspederet tre danske kor ud af konkurrencen.<br />
Det var på flere måder ikke nogen helt almindelig sejr.<br />
Hvis der er noget, der kendetegner den grønlandske kultur, er<br />
det glæden ved sang. Et kulturelt kendetegn, som ikke er alle<br />
danskere bekendt. Det er der blevet lavet om på. Denne aften<br />
i SETUP’s kuppelformede studie, hvor lysshowet flimrede for<br />
nethinden, tog korleder Julie Berthelsen og Co. hele riget med<br />
storm.<br />
Men hermed var det ikke slut. Få dage efter rejste koret af helte<br />
og heltinder til Nuuk for at blive hyldet og give gratis koncert –<br />
blandt andet sponsoreret af <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>. Med førstepladsen<br />
fulgte også en kontant gave på 250.000 kroner, som blev overrakt<br />
til Nanu Børn, der arbejder med omsorgssvigtede børn i<br />
Grønland.<br />
KAL Juliep AllStars-imi erinarsortartoqatigiivi scenemi. DK Julies Allstars-kor på scenen. GB Julie’s Allstars Choir on the stage.<br />
65
Chr. Schultz-Lorentzen<br />
There was charm. There was energy. But most of all<br />
there were well-arranged pop songs on the repertoire<br />
when <strong>Greenland</strong>’s famous song star and choir leader Julie<br />
Berthelsen stood in front of 22 <strong>Greenland</strong>ic singers when they<br />
won the popular TV2 song contest Allstars at the end of May.<br />
Thus three months of preparation ended in an historical<br />
triumph.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> had in all modesty played its own part. The<br />
airline helped to sponsor the choir. <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> has a long<br />
tradition for sponsoring a wide range of cultural and researchrelated<br />
projects. But never before has a sponsorship resulted in<br />
such great public joy, as when the choir’s dynamic lead singers,<br />
38 year old Mads Lumholt and 32 year old Nina Kreutzmann<br />
Jørgensen, ensured victory at the final in Copenhagen with<br />
well-rounded versions of Nabiha’s energetic »Deep Sleep» and<br />
Aretha Franklin’s swinging soul song »Natural Woman«.<br />
66<br />
FROM AIR GREENLAND’S WORLD<br />
And the angels sing<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> sponsored the <strong>Greenland</strong>ic Allstars Choir which wrote<br />
TV pop history by winning over three Danish choirs<br />
By Christian Schultz-Lorentzen<br />
KAL Kalaallit erinarsoqatigiit finalimi isiginnaartunit<br />
tapersersorneqarluarput.<br />
DK Der var masser af farverig opbakning fra publikum til<br />
det grønlandske kor, da det gik løs i finalen.<br />
When the suspense was over, the <strong>Greenland</strong>ic choir jumped<br />
with joy while they held onto each other with the press<br />
photographers snapping pictures.<br />
In the process, the choir had sent three Danish choirs out of the<br />
competition. In many ways it was not quite an ordinary<br />
victory. If there is anything that characterizes <strong>Greenland</strong>ic<br />
culture, it is the joy of singing. Not all Danes have been aware<br />
of this cultural characteristic, but this has changed. On that<br />
evening, in SETUP’s dome-shaped studio with the light show<br />
flickering across our retinas, choir leader Julie Berthelsen and<br />
Company took the whole realm by storm.<br />
But it didn’t end here. A few days later, the choir of heroes and<br />
heroines travelled to Nuuk to receive acclaim and to give a free<br />
concert – sponsored by, among others, <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>. Their<br />
victory was accompanied by a cash prize of DKK 250,000<br />
which was handed over to Nanu Children, an organisation for<br />
neglected children in <strong>Greenland</strong>.<br />
GB There was plenty of colourful support from the<br />
audience for the <strong>Greenland</strong>ic choir during the final.
MUSIC MUSIC<br />
CHANNEL 1<br />
Eqqissisimaarnartut · Roligt · Relax<br />
Corinne Bailey Rae I’d do it all again,<br />
Eric Clapton & Steve Winwood Can’t<br />
find my way home, John Martyn<br />
Sunshine’s better (Talvin Singh remix),<br />
Zero 7 Pop art blue, <strong>Air</strong> Love, Aitor<br />
Escobar Mi Keny, Eléni World, Myagi<br />
ft Clara Da Costa Eleanor rugby, Nitin<br />
Sawhney Homelands, Marcos Valle<br />
Agua de coco, Enya Watermark, Susan<br />
Boyle I dreamed a dream, Bardo State<br />
Sospiro, Fridrik Karlsson Magical<br />
atmosphere.<br />
CHANNEL 2<br />
Sallaatsut · Blød rock · Soft<br />
Jack Johnson To the Sea, Katie<br />
Melua The House, Jason Mraz We<br />
Sing. We Dance. We Steal Things,<br />
Monsieur Minimal Lollipop, Colbie<br />
Caillat Breakthrough, John Mayer<br />
Battel Studies, Rod Stewart & Mary<br />
J. Blige Soulbook, Seal Soul, Carla<br />
Bruni Comme si de rien n’était,<br />
Michael Bublé Crazy Love, King<br />
Harvest single, Fastball All the Pain<br />
Money Can Buy, Santana Ceremony:<br />
Remixes & Rarities, Federico Aubele<br />
Panamericana, Gotan Project La<br />
revancha del tango.<br />
CHANNEL 5<br />
Qangatuut · Klassisk · Classic<br />
London Symphony Orchestra<br />
Claudio Abbado Mendelssohn – Overture<br />
– A Midsummer Night’s Dream,<br />
Renaud Capuçon, Esther Hoppe<br />
(violins), Béatrice Muthelet (Viola),<br />
Gautier Capuçon (cello), Frank<br />
Braley, Michel Dalberto (pianos),<br />
Emmanuel Pahud (flute), Paul Meyer<br />
(clarinet), Janne Saksala (double<br />
bass), Florent Jodelet (percussion)<br />
Saint-Saëns – Le carnval des animaux,<br />
Andrew Manze (violin & director)<br />
The English Concert Vivaldi – Concerto<br />
in E major RV271, ´Lámoroso`, 1.<br />
Allegro, 2. Cantabile, 3. Allegro, Royal<br />
Philharmonic Orchestra Daniele<br />
Gatti Tchaikovsky – Romeo and Juliet,<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
Angela Hewitt (piano) Bach – Goldberg<br />
Variations – <strong>Air</strong>a & Variation 1,<br />
BBC National Orchestra of Wales<br />
Tadaaki Otaka Rachmaninov –<br />
Vocalise, Renée Fleming, Czech<br />
Philharmonic Orchestra, Sir Charles<br />
Mackerras Dvorák – Rusalka – Invocation<br />
to the moon, Carlos Bonell, Orchestra<br />
Symphonique de Montréal,<br />
Charles Dutoit Rodrigo – Concierto de<br />
Aranjuez – 1. Allegra con spirito.<br />
CHANNEL 6<br />
Pop-imi nuannarineqarnerpaat<br />
Pop hits<br />
Infernal Love is all, Justin Bieber Somebody<br />
to love, Lena Meyer Satellite,<br />
Stromae Alors on danse, Goldfrapp<br />
Rocket, Mika Blame it on the girls,<br />
Alphabeat DJ, Edward Maya ft Vika<br />
Jigulina Stereo love, Thomas Ring My<br />
dream, Anna Bergendahl This is my<br />
life, Salem Al Fakir Keep on walking,<br />
Shakira Gypsy, Owl City Hello Seattle,<br />
Erik Hassle Hurtful, Agnes On and on,<br />
R.I.O. Serenade, Ellie Goulding Starry<br />
eyed, Mike Sheridan & Mads Langer<br />
Too close, Alicia Keys Empire state of<br />
mind (Part II) Broken down, Train Hey,<br />
soul sister, Christine Aguilera Not<br />
myself tonight, Melanie Fiona Monday<br />
morning, Gabriella Cilmi On a mission,<br />
Rob Thomas Mockingbird, Marine<br />
& The Diamonds I am not a robot,<br />
Jason Derulo The sky’s the limit, Plan<br />
B She said.<br />
CHANNEL 7<br />
Rock<br />
Meat Loaf If I can’t have you, Dúne<br />
Dry lips, Green Day The last of the<br />
American girls, Pearl Jam Amongst<br />
the waves, Slash ft Chris Cornell<br />
Promise, Buckcherry All night long,<br />
Nickelback Never gonna be alone,<br />
Marianas Trench Masterpiece theathe<br />
I, Tegan and Sara Arrow, Shinedown<br />
The crow & the butterfly, Them Crooked<br />
Vultures Dead end friends, Kings<br />
Of Leon Use somebody, AC/DC Rock n’<br />
roll train, Bon Jovi We weren’t born to<br />
ON FLIGHTS BETWEEN GREENLAND AND DENMARK<br />
follow, Kiss All for the glory, Guns N’<br />
Roses Chinese democracy.<br />
CHANNEL 8<br />
Danmarkimi nuannarineqarnerpaat<br />
Danske favoritter<br />
Danish favourites<br />
Medina Vi to, Svenstrup & Vendelboe<br />
ft Karen I nat, Rasmus Seebach Lidt<br />
i fem, Burhan G ft Medina Mest ondt,<br />
Kim Larsen Du er min, Sys Bjerre Gør<br />
det selv, Clara Sofie & Rune K Det<br />
er forbi, Julie Ingerlateqqiuk, Emma<br />
OS 2, Thomas Holm Selvmord på<br />
dansegulvet, Joey Moe Yo-yo, Kasper<br />
Nyemann Københavns brunette, Store<br />
Drømme Store drømme, Karen Sækken<br />
i katten, 8Ball Klunker, Maria Matilde<br />
Band Helt til grin, Louise Dubiel<br />
Forpulet perfekt.<br />
CHANNEL 9<br />
60-70-80<br />
Bill Haley and His Comets Rock<br />
around the clock, The Searchers<br />
Sweets for my sweets, Tommy Roe<br />
Dizzy, The O’jays Love train, The<br />
Doobie Brothers What a fool believes,<br />
Frankie Valli & The Four Seasons<br />
December, 1963 (Oh what a night!),<br />
Stevie WOnder Sir Duke, Carlos<br />
Santana Love, devotion & surrender,<br />
The Fifth Dimension Aquarius/Let<br />
the sunshine in, Andy Gibb Shadow<br />
dancing, Carole King I feel the earth<br />
move, Hanson Mmmbop, The Beach<br />
Boys Kokomo, The McCoys Hang on<br />
Sloopy, Toto Africa, Steve Miller Band<br />
The joker, Tina Turner The best.<br />
CHANNEL 10<br />
Meeqqanut<br />
Børnekanalen · Children<br />
Various Askepot, Kim Larsen I det finde<br />
hvide sand, DR Big Band ft Louise<br />
Hart Cirkus Summarum, DR Big Band<br />
ft Lousie Hart Det bare noget vi leger,<br />
DR Big Band ft Lousie Hart Se min<br />
kjole, DR Big Band ft Signe Lindkvist<br />
Marmeladesangen, DR Big Band ft<br />
Lousie Hart Barndommens gade, DR<br />
Big Band ft Lousie Hart Hulter til bulter,<br />
DR Big Band ft Sebastian Klein<br />
Dyrenes ABC, DR Big Band ft Søren H<br />
Fausbøll Brum brum, DR Big Band ft<br />
Anders F Larsen & Katrine B Grønning<br />
Vi er Anders og Katrine, DR Big<br />
Band ft Mathilde B Kaysen, Søren<br />
H Fausbøll & Sigrid K Husjord Klein<br />
Som et strejf af en dråbe, DR Big Band<br />
ft Anders F Larsen, Katrine B Grønning,<br />
Louise Hart & Sebastian Klein<br />
Venner forever-Pagten-Bare det var<br />
mig, DR Big Band ft Honik Ramasjang<br />
nationalsang, DR Big Band Kigkassen,<br />
DR Big Band Emil fra Lønnebjerg<br />
(”Hujedamej, sånt barn han var”)<br />
CHANNEL 11<br />
Kanali sallaatsoq<br />
Den bløde kanal<br />
The soft channel<br />
Nivé Nielsen My Coffee Boy,<br />
Per & Birthe Sallaattumik Appilluta,<br />
Nukaaraq Olsen Ikinngutiga, Nanook<br />
Sinnattut Naaffeqarput, Samuel<br />
Mørch Uteqqittissaajunnaavipputit,<br />
Sussat! Sila Qaammareerpoq, PeandeL<br />
Takorluukkat, Alter Me You’re<br />
Crazy, G60 Sorsunnata, Per & Birthe<br />
Kisimiinngilatit, Amarok Theatre Shot<br />
in the face, Chilly Friday Assit.<br />
CHANNEL 12<br />
Kanali eqeersimaartoq<br />
Den friske kanal<br />
The lively channel<br />
GR-7 Suleqatigiinneq, Qarsoq Meerannguaq,<br />
Nanook Sivittorpormi,<br />
Sussat! Annuppallaarnak, Naneruaq<br />
Kalaallip Nunaa, Ulf Fleischer Paarisa,<br />
Peter O. Petersen Aasami, Kalak Illit<br />
Kisivit Pigaat, Nuuk Posse Uteqqippugut,<br />
G60 Sila, Johannes Berthelsen<br />
Pisorusaarpunga, Nanook Qummut isigaara,<br />
Johanne Wille Qujangisarpara.<br />
67
FILM<br />
AUGUST<br />
DET’ INDVIKLET NDVIKLET / IT’S COMPLICATED DEAR JOHN<br />
Avikkamilli ukiut qulit qaangiupput, marluullutillu inuunerminni ingerlaqqissimagamik<br />
ikinngutigiittut inissimalersimallutik. Uiusimasoq Jake arnamik<br />
inuusunnerungaatsiartumik inooqateqalersimavoq, nuliaasimasorlu Jane neriniartarfiuteqarluni<br />
ingerlalluartumik. Maannakkorpiarlu Adamip Janep igaffiani nutaami sulisup<br />
aveqqammersup sulisitsisuni ajuutigilerpaa. Suulli tamarmik ernermik ilinniarluni allagartartaarnerani<br />
peqataammata ilungersunarseriasaarput, kingornami illoqarfimmi<br />
nereqatigiillutik nalliussigamikku....kajungerileqqeriasaarput. Jane allasiortutut misigisimaleriasaarpoq<br />
– Adamillu paasivaa pingasuusuni akuulerluni.<br />
Det er ti år siden, de blev skilt, og de har udviklet et let og venskabeligt forhold<br />
til hinanden, mens de begge er kommet videre i livet. Han med en (meget) yngre<br />
kvinde, hun med sin succesfulde restaurant. Og så er der lige her og nu den nyligt skilte<br />
Adam, der arbejder på Janes nye køkken, men som er ved at falde for sin arbejdsgiver.<br />
Men det hele bliver pludselig kompliceret, da Jane og Jake er til deres voksne søns college<br />
dimission og fejrer det med en middag i byen… og pludselig mærker suget i maven.<br />
Pludselig står Jane i den helt nye situation at være ’den anden kvinde’ – og stakkels<br />
Adam opdager, at han mod sin vilje er blevet involveret i et trekantdrama.<br />
Jane has three grown kids, a thriving Santa Barbara bakery and an amicable<br />
relationship with her ex-husband, Jake. Now, a decade after their divorce, an<br />
innocent dinner between Jane and Jake turns into the unimaginable – an affair. Caught<br />
in the middle of their rekindled romance are Jake’s young wife and Adam, a recently<br />
divorced architect who starts to fall for Jane. Could love be sweeter the second time<br />
around? It’s... complicated!<br />
68<br />
John angutaavoq inuusuttoq kusanartoq. Inuutissarsiutigalugu sakkutuujuvoq<br />
– USA-mi sakkutuuni imikkut ittuni Tysklandimiititani, taamaattoq aamma nunarsuarmi<br />
arlaatigut pinartoqartillugu, sorsuttuni aaqqiagiinngittoqartillugulu aggersarneqartartut.<br />
USA-mi angerlarsimaffimmini sulinngiffeqartilluni nalaatsornerinnakkut<br />
Savannah naapippaa, asannilerpullu.<br />
Sakkutuujunerminik sivitsuiniarani neriorsorpaa. Johnikkullu Savannahlu allakkatigut<br />
attaveqarluartarput. Immikkoornermik naammassinissaa marluullutillu siunissartik<br />
qilanaaraat. 9/11- imi illorsuit marluk qaartinneqarmata pilersarutaat sequminneqarput.<br />
John misigisimavoq sakkutuuginnartariaqarluni, Savannahli angerlarsimaannarpoq<br />
atorfissaqartinneqarfimmini asasaminilu.<br />
John er en ung, flot fyr. Han er professionel soldat - i US Army’s Special Forces,<br />
stationeret i Tyskland, men med opgaver i verdens aktuelle brændpunkter,<br />
konflikter og krige. På en orlov hjemme i USA møder han tilfældigvis Savannah og de<br />
forelsker sig i hinanden.<br />
Han lover ikke at forny sin kontrakt med militæret. Og John og Savannah holder intens<br />
kontakt med breve til hinanden. De kan begge se frem til både en ende på adskillelsen<br />
og en ny fremtid sammen. 9/11 - terrorbomberne i Twin Towers ændrer alle deres planer.<br />
John føler, han bør blive i militæret. Savannah bliver hjemme, hvor der er andre, som har<br />
brug for hende, og som hun holder af.<br />
Special Forces Army Sergeant John Tyree is home on a two-week leave from<br />
Germany. He meets Savannah Curtis and falls in love at first sight. Savannah<br />
is a college student at the University of North Carolina at Chapel Hill. She is on spring<br />
break and is helping build a house for Habitat for Humanity. John joins in with Savannah<br />
to help build the house. Along the way a budding romance occurs, and Savannah falls<br />
deeply in love with John. As she is about to go back to college, she promises to write<br />
John overseas during the next 12-months until he returns to her.
FILMIT KANAL 39-MI AAMMA 40-MI<br />
TAKUTINNEQARPUT<br />
TITARTAKKAT KANAL 36-MI TAKUTINNEQARPUT<br />
FILMIT IMMIKKUT ITTUT KANAL 37-MI<br />
TAKUTINNEQARPUT<br />
SEPTEMBER<br />
UP IN THE AIR A SPRING BREAKDOWN WN<br />
Ryan Bingham angalajuaannarpoq, nuannareqaalu. Mittarfiit, timmisartut, biilit<br />
attartukkat unnuillu tamaasa akunnitarfik nutaaq nuannareqai. Ryan Bingham<br />
pituttorsimanngilaq, kisimiipporli. Sivikitsumik arnaateqartarnera eqqaassanngikaanni,<br />
taakkulu aamma niuernerminnut atatillugu angalasuusarput. Misigissutsilli ingalassimaniartarnerat<br />
sulinerani aamma iluaqutaavoq. Ryan Bringhamip inuit sorarsinnissaat<br />
inuussutigaa. Pisortaasup sulisumi soraarsinnissaat nammineq saperaangamiuk,<br />
Ryan aggersarneqartarpoq. RyanBinghamili killilerneqartussanngorunarpoq, arnammi<br />
inuusuttup pisariillisaanermik immikkut ilisimasallip qarasaasiakkut webcam atorlugu<br />
soraarsitsineq isumagisalersimavaa.<br />
Ryan Bingham lever i sin kuffert, og han elsker det. Han elsker lufthavne, fly,<br />
lejede biler og et nyt hotel hver aften. Ryan Bingham er en fri fugl, men han er<br />
også alene. Når man ser bort fra kortvarige affærer med kvinder, der også tilhører de<br />
forretningsrejsendes eksklusive klub. Men den følelsesmæssige distance er også en klar<br />
fordel i hans job. Ryan Bingham lever af at fyre andre mennesker. Når chefen ikke har<br />
modet til at give medarbejderne sparket, så er det Ryan, der bliver tilkaldt. Men Ryan<br />
Bingham står til at få vingerne stækket, da en ung kvindelig rationaliseringsekspert finder<br />
på at klare fyringerne via webcam.<br />
Ryan Bingham is a corporate downsizing expert whose cherished life on the<br />
road is threatened just as he is on the cusp of reaching ten million frequent flyer<br />
miles and just after he’s met the frequent-traveler woman of his dreams. At the<br />
same time his boss hires arrogant young Natalie, who develops a method of video<br />
conferencing that will allow termination without ever leaving the office – essentially<br />
threatening the existence Ryan so cherishes. Determined to show the naive girl the<br />
error of her logic, Ryan takes her on one of his cross country firing expeditions, but as<br />
she starts to realize the disheartening realities of her profession, he begins to see the<br />
downfalls to his way of life.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
SPILLEFILMENE VISES PÅ KANAL 39 OG 40<br />
TEGNEFILM VISES PÅ KANAL 36.<br />
SPECIELLE FILM VISES PÅ KANAL 37<br />
FILMS ARE SHOWN ON CHANNEL 39 & 40<br />
CARTOONS ON CHANNEL 36<br />
SPECIAL FILMS ON CHANNEL 37<br />
Ikinngutigiilluartut Gayle, Becky aamma Judi 30-leereersimasut nuannarineqarnissartik<br />
takorloortuartarsimavaat. Beckylu naalakkami panianut Ashleymut<br />
ilinniarnertuunngorniaqatinilu South Padre Islandimut angalasussamut ingiallortaanissaminut<br />
periarfissaqalermat, arnat soqutigineqarpianngitsut aalajangerpaat inuunertik<br />
allanngortillugu akimasuut akornanni nuannateqataaniarlutik. Nuannannerpassuarnut<br />
ilaareerlutik Beckyp, Gaylep, Judip, Ashleyllu paasivaat taakkununnga ilaanissaminnut<br />
allaaneruallaarlutik.<br />
Hjerteveninderne Gayle, Becky og Judi er kommet i 30’erne og har altid drømt<br />
om at være populære. Så da Becky får mulighed for at agere uofficiel anstandsdame<br />
for sin chefs datter Ashley på hendes college-udflugt til South Padre Island,<br />
beslutter de totalt utjekkede tøser sig for at vende op og ned på deres liv og fyre den af<br />
sammen med overklassens festaber. Gennem et sandt maraton af fustager, forhold og<br />
skumfester indser Becky, Gayle, Judi og Ashley, at det er bedre at skille sig ud end at<br />
passe ind.<br />
The storyline revolves around three friends who are thirty something, who<br />
break the monotony of their uninspired lives by vacationing on an island that’s<br />
a popular spring break getaway for college co-eds. One of the women works for a<br />
powerful senator whose daughter is one of those co-eds, only she’s as geeky as her<br />
chaperones.<br />
69
MENU<br />
TIKILLUARIT / VELKOMMEN / WELCOME<br />
Nanoq Class-imut tikilluarit<br />
Nanoq Class-imut ilaallutit angalaninni<br />
sapinngisarput naapertorlugu qasuerluarsimallutit<br />
apuunnissat isumagissavarput.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>imi timmisartorninni<br />
ilorrisimaar nissat pingaartipparput.<br />
Kalaallit Nunaannut Kalaallit Nunaanniillu<br />
timmisartuussinitsinni nerisassat mamarluartut,<br />
immikkut toqqartukkat nunani<br />
tamalaani igariaatsinut assingusumik piareersakkat,<br />
ilaatigut Royal <strong>Greenland</strong>imeersut,<br />
sassaalliutigissavagut.<br />
Nerisassanullu imigassat aamma neqeroorutigaavut.<br />
Viinnit nerisassanut naleqquttut<br />
immikkut vin-inik misileraasartutsinnit<br />
toqqagaapput.<br />
Ilaasartut ilaasa arlaleriaqalutik ilaaffi gisarpaatigut,<br />
taamaattumik timmisartumi<br />
sullissinitsinnut atasumik oqaasissaqassaguit<br />
tusarfi gerusuppatsigit. Atuisuttami<br />
kissaataasa naalaarnerisigut sullissinitsinnik<br />
pitsanngorsaasinnaavugut.<br />
VIINNIT / VINE / WINE<br />
1. Domaine Lalande, Chardonnay 2008<br />
- Frankrig<br />
Corbiérip avannaaneersoq. Viinni qaamasoq<br />
mamassuseqarluarluni paarnarsunnillunilu<br />
naasorsunnitsoq.<br />
2. Les Terrasses 2009 - Frankrig<br />
Viinni qaamasoq Grenache-og Sauvignon<br />
blanc, Rhône-p qoorortaaneersoq. Viinni<br />
iiuminarluni citrus-isunnila artoq.<br />
3. Malnera, Salento 2008 - Italien<br />
Viinni aappalaartoq Pugliameer soq<br />
qalipaataa taartuulluni pikkunartoq<br />
tikkalu akuutissanit assigiinn gitsunit<br />
pinngortoq.<br />
4. Domaine Lalande, Cabernet- Sauvignon<br />
2007 - Frankrig<br />
Cobiérip avannaaneersoq. Viinni aappalaartoq<br />
pikkunarlunilu tikka akuutissanit<br />
assigiinngitsunit pinngortoq.<br />
70<br />
Velkommen på Nanoq Class<br />
Vi vil gøre vores bedste for at din rejse på<br />
Nanoq Class kan være med til at bringe dig<br />
frisk og udhvilet frem til dit bestemmelsessted.<br />
Det er vigtigt for os i <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> at<br />
få dig til at føle dig godt tilpas ombord.<br />
På vores fl yvninger til og fra Grønland kan<br />
du opleve vores menuer, som er sammensat<br />
af delikate og specielt udvalgte råvarer fra<br />
bl.a. Royal <strong>Greenland</strong> og med et lille tvist af<br />
internationalt islæt.<br />
Til menuen tilbydes et udvalg af drikkevarer.<br />
Vores vine er specielt udvalgt af vores team<br />
til at harmonere med menuerne.<br />
Mange af vore passagerer rejser hyppigt<br />
med vores selskab, så har du kommentarer<br />
til vores Infl ight Service, så lad os det vide.<br />
Vi bliver kun bedre af at lytte til vore<br />
kunders ønsker.<br />
1. Domaine Lalande, Chardonnay 2008<br />
- Frankrig<br />
Fremstillet i det nordlige Corbières. Fyldig<br />
og rig hvidvin med enestående duft af<br />
eksotiske frugter og blomster.<br />
2. Les Terrasses 2009 - Frankrig<br />
En Grenache-og Sauvignon blanc hvidvin<br />
fra området sydvest for Rhônedalen.<br />
Frisk hvidvin med god balance og lidt<br />
duft af citrus.<br />
3. Malnera, Salento 2008 - Italien<br />
Fra Puglia kommer denne pragt fulde<br />
rødvin, mørk farve med fyldighed og<br />
behagelig kraft samt duft af eksotiske<br />
krydderier.<br />
4. Domaine Lalande, Cabernet- Sauvignon<br />
2007 - Frankrig<br />
Fremstillet i det nordlige Corbières. En<br />
fyldig rødvin med kraft og elegance og<br />
duft af krydderier.<br />
NANOQ CLASS<br />
Welcome to Nanoq Class<br />
We will do our outmost for your journey at<br />
Nanoq Class. We will make every effort to<br />
ensure that you arrive fresh and relaxed<br />
at your destination. It is important for<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> to make you feel comfortable<br />
onboard.<br />
On fl ights to and from <strong>Greenland</strong> you will<br />
enjoy our menu creations of delicious and<br />
special selected ingredients from e.g.<br />
Royal <strong>Greenland</strong> and blended with a twist<br />
of fl avours of other countries.<br />
Complimentary alcoholic and non-alcoholic<br />
beverages are offered. The wine list is<br />
especially selected by our team.<br />
Many of our passengers travel frequently<br />
with our airline. If you wish to provide us<br />
your feedback on the Infl ight Service,<br />
please let us know. We can only improve by<br />
listening to our customers.<br />
1. 2. 3. 4.<br />
1. Domaine Lalande, Chardonnay 2008<br />
- France<br />
Produced in north Corbières. A full bodied<br />
and rich white wine with an intense<br />
scent of fruits and fl owers.<br />
2. Les Terrasses 2009 - France<br />
A Grenache-and Sauvignon blanc white<br />
wine from the Rhône district. A fresh<br />
white wine with good balance and a<br />
scent of lemon.<br />
3. Malnera, Salento 2008 - Italy<br />
From Puglia comes this fantastic redwine,<br />
dark colour with a full bodied taste<br />
and scent of exotic spices.<br />
4. Domaine Lalande, Cabernet- Sauvignon<br />
2007 - France<br />
Produced in north Corbières. A full bodied<br />
redwine with power and elegance and<br />
scent of spices.
ULLAAKKORSIUTIT / BRUNCH / BRUNCH<br />
Menu 1.<br />
–<br />
Paarnat akuleriit<br />
Qingalissuaq pujuugaq<br />
Qingalissuaq chorizo<br />
Immussuit<br />
Manninnik imusaliaq immussualik<br />
Neqit aserortikkat siaasakkat<br />
Naatsiiat pom. rösti<br />
Spinaatit a la creme<br />
Frugt salat<br />
Røget kalkun<br />
Kalkun chorizo<br />
Ost<br />
Æggerulle m/ost<br />
Mini griller<br />
Pommes Rösti<br />
Spinat a la Creme<br />
Fruit salad<br />
Smoked turkey<br />
Turkey chorizo<br />
Cheese<br />
Eggroll w/cheese<br />
Mini meatballs<br />
Pommes Rösti<br />
Spinach a la Creme<br />
Menu 2.<br />
–<br />
Paarnat akuleriit<br />
Nersutip neqaa pujuugaq akuugarlu<br />
Salaami naatsiianik akulik<br />
Immussuit<br />
Pannakaat ricottamik immussuallit<br />
Nersuteeqqap neqaanik pølsiliaq<br />
Naatsiiat pom. rösti<br />
Tomaatit akuleriit<br />
Frugt salat<br />
Pastrami<br />
Kartoffel spegepølse<br />
Ost<br />
Pandekage m/ricotta ost<br />
Kalvepølse<br />
Pommes Rösti<br />
Tomat mix<br />
Fruit salad<br />
Pastrami<br />
Potato salami<br />
Cheese<br />
Pancake w/ricotta cheese<br />
Veal sausage<br />
Pommes Rösti<br />
Tomato mix<br />
ULLUP QEQQASIUTIT / FROKOST / LUNCH<br />
Menu 1.<br />
–<br />
Salaatit akuleriit<br />
Eqaluk pujuugaq<br />
Nersussuup neqaa<br />
Immussuit<br />
Qaleralik siataq<br />
Naatsiiat aserortikkat broccolillit<br />
Naatitat aspargersit kuuloruujullu<br />
Miseraq citronisunnitsoq<br />
Mixet salat<br />
Røget forel<br />
Okse bresola<br />
Ost<br />
Stegt hellefi sk<br />
Kartoffelmos m/broccoli<br />
Grønne asparges og gulerødder<br />
Citron sauce<br />
Mixed salad<br />
Smoked trout<br />
Ox bresola<br />
Cheese<br />
Roasted halibut<br />
Mashed potatos w/broccoli<br />
Green asparagus and carrots<br />
Lemon sauce<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
Menu 2.<br />
–<br />
Salaatit akuleriit<br />
Raajat<br />
Tinguliaasaq<br />
Immussuit<br />
Neqi siataq<br />
Naatsiiat aserortikkat persilellit<br />
Naatitat kuuloruujut eertallu<br />
Miseraq timiannilik<br />
Mixet salat<br />
Rejer<br />
Pate<br />
Ost<br />
Tournedos<br />
Kartoffelmos m/persille<br />
Gulerødder og sukkerærter<br />
Timian sauce<br />
Mixed salad<br />
Shrimps<br />
Pate<br />
Cheese<br />
Tournedos<br />
Mashed potatos w/parsley<br />
Carrots and sugar peas<br />
Timian sauce<br />
Menu 3.<br />
–<br />
Paarnat akuleriit<br />
Puulukimineq tarajortigaq<br />
Salami qasilitsulik<br />
Immussuit<br />
Manninnik imusaliaq skinkilik<br />
Nersuteeqqap neqaanik pølsiliaq<br />
Naatsiiat croquette<br />
Tomatinik miseqqiaq kimittooq<br />
Frugt salat<br />
Spegeskinke<br />
Peber spegepølse<br />
Ost<br />
Æggerulle m/skinke<br />
Kalvepølse<br />
Pommes Croquette<br />
Stærk tomat sauce<br />
Fruit salad<br />
<strong>Air</strong>-dried ham<br />
Pepper salami<br />
Cheese<br />
Eggroll w/ ham<br />
Veal sausage<br />
Pommes Croquette<br />
Spicy tomato sauce<br />
Menu 3.<br />
–<br />
Salaatit akuleriit<br />
Qaleralik pujuugaq<br />
Puulukip neqaa tarajortigaq<br />
Immussuit<br />
Kukkukuuaraq siataq<br />
Qaqorteqqasut<br />
Naatitat siaasakkat<br />
Miseraq demi glace<br />
Mixet salat<br />
Røget hellefi sk<br />
Spegeskinke<br />
Ost<br />
Stegt kyllingebryst<br />
Hvide og vilde ris<br />
Grillet rød og gul peber<br />
Demi glace sauce<br />
Mixed salad<br />
Smoked halibut<br />
<strong>Air</strong>-dried ham<br />
Cheese<br />
Roasted chicken<br />
White/wild rice<br />
Grilled red and yellow pepper<br />
Demi glace sauce<br />
71
Timmisartumut tikilluarit<br />
Velkommen ombord<br />
Welcome on Board<br />
Timmisartup iluata aaqqissuunnerani ilaasutta<br />
angalanerminni toqqissisimallutik<br />
qasuernartumillu angalanissaat pingaartillugu suliniuteqarsimavugut.<br />
• Timmisartumi ilaasut ilorrisimaarnissaannut<br />
naatsorsuussanik tippeqarlunilu akiseqarpoq<br />
– timmisartumi saqisunut apeqqutigikkit.<br />
• Nanoq Classimi ilaasut angalanermi atugassanik<br />
ataatsimoortunik tunineqartarput makkunannga<br />
imaqartunik: kigutigissaatit taakkulu qaqorsaatitaat,<br />
alersit, siutinut simissat, skuunut qillarissaat,<br />
sinissatilluni ”isaruaasat”, amermut tarnut<br />
siggunnullu tarnut.<br />
• Timmisartumi aamma atuagassanik assigiinngitsunik<br />
nutaarsiassanillu peqarpoq.<br />
ILITSERSUUTIT MAKKU<br />
AIRBUS 330-200-MUT ATUUPPUT<br />
Ikitsissut issiaviup ikusiffianiippoq. Ikitsissut nipilersukkanut<br />
kanalinut quliusunut imaluunniit videokanalimut<br />
nuutsissutigisinnaavat, nipittortaatitut<br />
atorlugu, atuarnermi qulleeqqamut ikitsissutigalugu<br />
aammalu saqisunik aggeqqusissutigalugu. Ikitsissut<br />
attataasaq sisamanik teqeqqulik qorsuk ajallugu<br />
peerneqartarpoq, attataasarlu ammalortoq<br />
qorsuk tuujutigalugu inisseqqinneqartarluni.<br />
72<br />
3<br />
5<br />
Ved indretningen af flyet har vi lagt stor<br />
vægt på komforten for vores passagerer,<br />
så flyvningen bliver så god og afslappende en oplevelse<br />
som muligt.<br />
• For din komfort findes tæpper og puder på vore<br />
fly – spørg kabinepersonalet.<br />
• Til vore Nanoq Class passagerer er der et rejsesæt.<br />
• Dette sæt indeholder tandbørste, tandpasta, sokker,<br />
ørepropper, skopudser, sovemaske, lotion og<br />
læbepomade.<br />
• Som en ekstra service har vi også blade og aviser<br />
ombord.<br />
FØLGENDE VEJLEDNINGER ER<br />
GÆLDENDE FOR VOR AIRBUS 330-200<br />
Fjernbetjeningen findes på siden af armlænet. Med<br />
fjernbetjeningen kan du: skifte mellem lyd på musik-<br />
og videokanal, vælge mellem 10 musikkanaler,<br />
regulere lydstyrke, tænde for læselys samt tilkalde<br />
betjening. Fjernbetjeningen frigøres ved at trykke<br />
på den firkantede grønne knap. Den sættes tilbage<br />
ved at trykke på den runde og den grønne knap på<br />
samme tid.<br />
TIMMISARTUMI INISSANI NALINGINNARNI ISSIAVIIT<br />
Issiaviup ikusiffiata sinaani attataasat ammalortut marluk atorlugit issiaviup inissisimanera<br />
allanngortissinnaavat.<br />
SÆDER PÅ ØKONOMIKLASSE<br />
Du kan regulere indstillingen på dit sæde ved hjælp af de to runde knapper på siden af dit armlæn.<br />
SEATING IN ECONOMY CLASS<br />
You can adjust your seat with the two round buttons on the side of your armrest.<br />
1<br />
4<br />
2<br />
When we outfitted our aircraft, we put a<br />
great deal of emphasis on the comfort of<br />
our passengers so their flight would be as comfortable<br />
and relaxing as possible.<br />
• Blankets and pillows are available on board for<br />
your comfort – please ask a cabin attendant.<br />
• Our Nanoq Class passengers receive an amenity<br />
kit.<br />
• The kit contains a dental kit, socks, earplugs,<br />
shoeshine, eye shades, lotion and lip salve.<br />
• Our service on board includes a selection of magazines<br />
and newspapers.<br />
THE FOLLOWING INFORMATION<br />
– APPLIES TO OUR AIRBUS 330-200<br />
The remote control is stowed in the side of the armrest.<br />
The remote control is used to select the music<br />
and video channels, to choose between 10 music<br />
channels, to adjust the volume, to turn the reading<br />
light on and to call for service. The remote control<br />
is released by pushing the square, green button and<br />
it is stowed by simultaneously pressing the round,<br />
green button.<br />
1 Mode: video-mut (vid) nipilersukanullu (aud) nuutsissut/Mode: Skift mellem lyd på video<br />
(vid) og musikkanal (aud)/Mode: Select video (vid) or music channels (aud)<br />
2 Atuarnermi qulliup ikittaataa-qamittaataa/Tænd-sluk for læselys/On-off for reading light<br />
3 Nipilersukkanut nuuttaat/Skift mellem musikkanalerne/Selecting audio channels<br />
4 Nipaanut aaqqissuut/Justering af volumen/Adjusting volume<br />
5 Saqisumik aggeqqusissut/Tilkald kabinepersonale/Calling for service
NANOQ CLASSIMI ISIGINNAARUT<br />
Isiginnaarut issiaviup ikusittarfianiippoq: ikusiffiup<br />
qulaatungaa sanimut kiviguk, attataasarlu<br />
aappaluttoq toorlugu isi ginnaarut kivillugu<br />
saq qummersillugu. Isiginnaarut sammivinnut<br />
marlunnut nikisinneqarsin naavoq, tassa siumut<br />
utimullu aammalu sanimut, taamaasilluni qulliit<br />
tarraat ajoqutiginagit isiginnaar to qarsinnaavoq.<br />
Nipaalu isiginnaarum mi attataasat marluk +<br />
-mik aamma – -mik nalunaaqutallit atorlugit<br />
aaq qissorneqassaaq.<br />
SKÆRM PÅ NANOQ CLASS<br />
Videoskærmen findes i armlænet: Løft armlæn<br />
ets overdel til siden og tryk på den røde knap<br />
for at få skærmen frigjort. Derefter kan den<br />
trækkes op. Skærmen kan justeres i to retninger,<br />
frem/tilbage og til siden for at undgå generende<br />
refleksioner. Lyden justeres på skærmen<br />
NANOQ CLASSIMI NERRIVIK<br />
Nerrivik ikusiffiup iluaniippoq: Iku siffiup qulaa<br />
tungaa kiviguk, nerrivillu qaqillugu. Nerrivik<br />
patitinneqarsin naavoq assigiingitsunik marlunnik<br />
angissuseqalerluni. Issialluarnissat eqqarsaatigalugu<br />
nerrivik siumut tunummulluunniit<br />
nikisinneqarsin naavoq issiavinniillu nikuissaguit<br />
sanimut illuartinneqarsinnaalluni.<br />
NANOQ CLASSIMI ISSIAVIIT<br />
Issiaviup ikusiffianiippoq issiaviup<br />
inissisimaneranut aaqqiissut. Tas sa ni nissunut<br />
ikorfap allanngortittarfia, pukusummut tunummullu<br />
iigarfiup aammalu issiaviup iigarfiata<br />
iluarsi saatai aaqqissinnaavatit.<br />
SÆDER PÅ NANOQ CLASS<br />
På siden af armlænet finder du panel et, hvorfra<br />
du kan ændre dit sædes indstil ling. Du kan her<br />
justere ben støtte, nakkestøtte og rygstøtte samt<br />
ændre ryglænets position.<br />
NANOQ CLASSIMI<br />
TUSARNAARUTIT<br />
Tusarnaarutit nipip pitsaassusaapitsaanerulersinniarlugu<br />
nipiliorpalummut<br />
nipikillisaati taqarput. Tusarnaarutit<br />
minnissaq sioqqullugu<br />
katersorneqartarput.<br />
ved de to knapper angivet med + og – eller fra<br />
fjernbetjeningen.<br />
SCREEN IN NANOQ CLASS<br />
The video screen is found in the armrest: Lift<br />
the top of the armrest to the side and press the<br />
red button to release the screen. It may then be<br />
pulled up. The screen can be adjusted in two directions,<br />
back/forward and to the side, to avoid<br />
reflections. The volume can be adjusted on the<br />
screen with the two + and – buttons or from the<br />
remote control.<br />
BORD PÅ NANOQ CLASS<br />
Bordet findes i armlænet: Løft armlænets<br />
overdel til siden og træk bord et op. Bordet kan<br />
foldes, så det har to størrelser. Af hensyn til din<br />
komfort kan bordet trækkes frem og tilbage<br />
samt drejes, så du nemt kan forlade dit sæde.<br />
1 2 3 4 5<br />
SEATING IN NANOQ CLASS<br />
The panel where you can adjust your seat is<br />
on the side of the armrest. You can adjust the<br />
leg-rest, headrest and backrest as well as the<br />
inclina tion of the backrest.<br />
HOVEDTELEFONER<br />
PÅ NANOQ CLASS<br />
Hovedtelefonerne er med<br />
indbygget støjdæmpning for at<br />
forbedre lydkvaliteten. Hovedtelefonerne<br />
bliver indsamlet<br />
inden landing.<br />
HEADSET<br />
IN NANOQ CLASS<br />
The headsets are with noise<br />
reduction to give better sound<br />
quality. The headsets will be<br />
collected before land ing.<br />
TABLE IN NANOQ CLASS<br />
The table is found in the armrest: Lift the top<br />
of the armrest to the side and pull the table up.<br />
The table can be folded, so it has two sizes. For<br />
your comfort, the table can be pulled back and<br />
forward and also turned, so it is easier for you<br />
to leave your seat.<br />
1 Nissunut ikorfap siumut kingumullu nikisittaataa/<br />
Benstøtte frem og tilbage/ Leg-rest back and forward<br />
2 Nissunut ikorfap qummut ammullu nikisittaataa/Benstøtte<br />
op og ned/Leg-rest up and down<br />
3 Pukusummut iigarfiup siumut tunummullu nikisittaataa/<br />
Nakkestøtte frem og tilbage/ Headrest back and forward<br />
4 Tunumut iigarfiup pullattakkap aallartittaataa/Aktivering af<br />
oppustelig rygstøtte/ Activation of inflatable backrest<br />
5 Issiaviup iigarfiata qummut ammullu nikisittaataa/Justering<br />
af rygstøtte op og ned/Adjustment up and down of backrest<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 73
Siunnersuutit pitsaasut<br />
ingerlaartilluni atugassat<br />
Gode råd undervejs<br />
Good Advice When Flying<br />
IMERLUARNISSAT EQQAAMAJUK<br />
Pisariaqarluinnarpoq ingerlaarnermi sapinngisamik<br />
imerluarnissat. (Uku quinartut pinnagit:<br />
imigassaq aala koornartulik, kaffi tiilu). Ingerlaar<br />
ner mi arlaleriarluta imermik juice-mil luunniit<br />
piumasunut neqeroortarpugut – periarfissarlu<br />
tamanna atorluaq quarput timivit imermik<br />
amigaa te qalinnginnissaa qulakkeerniarlugu.<br />
HUSK AT DRIKKE VÆSKE<br />
Det er vigtigt, at du indtager en rigelig mængde<br />
væske undervejs (alkohol, kaffe og te tæller ikke<br />
med, da disse er vanddrivende). Vi tilbyder vand<br />
og juice flere gange undervejs – tag endelig<br />
imod vores tilbud, som vil være med til at holde<br />
din væske balance i orden.<br />
REMEMBER TO DRINK<br />
PLENTY OF FLUIDS<br />
It is important to drink plenty of fluids when<br />
flying (alcohol, coffee and tea don’t count, as<br />
these are diuretic.) Please take advantage of the<br />
repeated offers of water and juice during the<br />
flight, as this will help prevent dehydration.<br />
Isumannaallisaanermik pissuteqar tumik sulisugut<br />
pisinnaatitaapput pisariaqartillugu<br />
imigassallernerminni inummut ataatsimut<br />
marluinnarnik sassaalliisarnissamut. Imigassat<br />
aalakoornartullit nammineq nassatat timmisartuutitsinni<br />
imeq qusaanngillat.<br />
SIGARITSIT ELEKTRONISKIUSUT<br />
Timmisartornerup nalaani <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> sigaritsinik<br />
elektroniskiusunik atueqqusinngilaq.<br />
Sigaritsilli elektroniskiusut peqqissutsimut akornutaanngillat,<br />
piviusorpaluttuuppulli aalarlutik<br />
sigaritsivinnullu paarlaattoorneqarsinnaallutik,<br />
isumaqartoqalerluni timmisartumi pujortartoqarsinnaasoq.<br />
74<br />
AALALAARNISSAT EQQAAMAJUK<br />
Ingerlaarnermi timip nukiisa sukaqattaarnissaat,<br />
nissut taliillu peqeqat taar nissaat tasitsaalaartarnissarlu<br />
pisaria qarpoq – soorlu<br />
akunnermut ataasiar luni minutsini tallimani.<br />
Ajor nan ngip pat nikuilaarlutit issiaviit akor ni sigut<br />
uteqattaalaarsinnaavutit. Ilaa sulli allat sulisullu<br />
ajoqusersor naveer saarlugit.<br />
HUSK AT RØRE DIG<br />
Det er en god idé at lave små spænde-, bøje-<br />
og strækøvelser med arme og ben undervejs –<br />
gerne i 5 minutter hver time. Hvis det er muligt,<br />
så rejs dig og gå evt. lidt frem og tilbage i mellemgangen.<br />
Men vis venligst hensyn til de øvrige<br />
passagerer og personalet.<br />
REMEMBER TO MOVE AND STRETCH<br />
It is a good idea to spend five minutes bending<br />
and stretching your arms and legs, and increase<br />
circulation in your feet by moving your toes up<br />
and down. If possible, get up and walk up and<br />
down the aisle. But please show consideration<br />
to your fellow passengers and the cabin<br />
attendants.<br />
Af sikkerhedsmæssige årsager er vort personale<br />
autoriseret til i visse tilfælde at begrænse<br />
servering af alkoholiske drikke til to pr. person.<br />
Det er endvidere ikke tilladt at drikke medbragte<br />
alkoholiske drikke ombord på vores fly.<br />
ELEKTRONISKE CIGARETTER<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> tillader ikke brug af elektroniske<br />
cigaretter ombord.<br />
Elektroniske cigaretter er ikke sundhedsfarlige,<br />
men ser realistiske ud og afgiver dampe, som<br />
nemt kan forveksles med cigaret røg og derfor<br />
tolkes, som at rygning ombord er tilladt.<br />
ILUAALLIORPIT?<br />
Ingerlaarnermi iluaalliulissagaluaruit ingerlaannaq<br />
timmisartumi sulisut saaffigissavatit,<br />
taakkumi sapinngisartik tamaat atorlugu ilaasutta<br />
qasuer simallutik peqqillutillu ornitaminnut<br />
apuunnissaat isumagisus saavaat.<br />
UTILPAS?<br />
Hvis du føler dig det mindste utilpas undervejs,<br />
så kontakt venligst vores kabinepersonale med<br />
det samme – de vil gøre alt for, at alle vores<br />
pas sagerer ankommer friske og vel oplagte til<br />
deres bestemmelsessted.<br />
NOT FEELING WELL?<br />
If you feel unwell in any way, please contact<br />
our cabin personnel at once. Our cabin<br />
attendants will do their best to ensure that<br />
all our passengers arrive at their destination in<br />
good shape.<br />
Please note that crew members are<br />
authorised to limit alcoholic drinks to<br />
two per person due to safety on board. It is<br />
prohibited to consume your own duty free<br />
alcoholic beverages on board our flights.<br />
ELECTRONIC CIGARETTES<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> does not permit the use of<br />
electronic cigarettes onboard.<br />
Electronic cigarettes are realistic looking<br />
substitute cigarettes that generate vapor, which<br />
looks like smoke. They are not a safety hazard,<br />
but their use on board is not allowed, as they<br />
may give anyone, who is not familiar with them,<br />
the perception that smoking is permitted.
Nammineq timmisartuutit<br />
EGEN FLYFLÅDE FLEET<br />
AIRBUS 330-200<br />
Number: 1<br />
Max. no of seats: 245<br />
Average speed km/t: 870<br />
Max. altitude m: 13,666<br />
BOEING 757-200<br />
Number: 1<br />
Max. no of seats: 200<br />
Average speed km/t: 860<br />
Max. altitude m: 14,000<br />
DHC-7 (DASH-7)<br />
Number: 6<br />
Max. no of seats: 44<br />
Average speed km/t: 450<br />
Max. altitude m: 6,200<br />
DASH 8-200 (starter maj 2010)<br />
Number: 2<br />
Max no. of seats: 37<br />
Avarage speed km/t: 537<br />
Max altitude meter: 7.620<br />
DHC-6-300 (TWIN OTTER)<br />
Number: 2<br />
Max. no of seats: 14<br />
Average speed km/t: 290<br />
Max. altitude m: 8,113<br />
BEECH SUPER KING AIR 200<br />
Number: 1<br />
Max. no of seats: 7<br />
Average speed km/t: 480<br />
Max. altitude m: 10,670<br />
BELL 222U<br />
Number: 1<br />
Max. no of seats: 8<br />
Average speed km/h: 240<br />
SIKORSKY S-61N<br />
Number: 2<br />
Max. no of seats: 19<br />
Average speed km/t: 220<br />
Max. altitude m: 3,650<br />
BELL 212<br />
Number: 7<br />
Max. no of seats: 9<br />
Average speed km/t: 185<br />
Max. altitude m: 3,000<br />
EUROCOPTER AS-350B2 & B3<br />
Number: 12<br />
Max. no of seats: 5<br />
Average speed km/h: 234<br />
Max. altitude m: 7.000<br />
Max. take-off weight kg: 230,000<br />
Max. range km: 10,500<br />
Length m: 58.37<br />
Wingspan m: 60.3 Engines: 2 pcs. Pratt & Whitney<br />
Max. take-off weight kg: 113,400<br />
Max. range km: 7,315<br />
Length m: 47.3<br />
Wingspan m: 38.0 Engines: 2 pcs. Rolls Royce<br />
Max. take-off weight kg: 20,000<br />
Max. range km: 2,300<br />
Length m: 24.58<br />
Wingspan m: 28.35<br />
Max take off weight: 16.470 kg<br />
Max range km: 1.713<br />
Length m: 22.25<br />
Wingspan m: 25.89<br />
Max. take-off weight kg: 5,700<br />
Max. range km: 1,435<br />
Length m: 15.77<br />
Wingspan m: 19.81<br />
Max. take-off weight kg: 5,700<br />
Max. range km: 2,400<br />
Length m: 13.4<br />
Wingspan m: 16.6<br />
Max. take-off weight kg: 3700<br />
Max. range km: 684<br />
Lenght m (incl. rotor) m: 15,38<br />
Rotordiameter m: 12,80<br />
Max. take-off weight kg: 9,300<br />
Max. range km: 600<br />
Length m. (excl. rotor): 18.00<br />
Rotor diameter m: 18.9<br />
Max. take-off weight kg: 5,080<br />
Max. range km: 370<br />
Length m. (incl. rotor): 17.42<br />
Rotor diameter m: 14.63<br />
Max. take-off weight kg: 2.250<br />
Max. range km: 670<br />
Lenght m (incl. rotor) m: 12,94<br />
Rotordiameter m: 10,69<br />
Engines: 4 pcs. Pratt & Whitney<br />
PT6A-50, Turbo Props<br />
Total engine power HP: 4,480<br />
Engines: Pratt & Whitney type,<br />
PW123D.<br />
Total engine horse power, 2 x 2150<br />
hp. 4.300 hp.<br />
Engines: 2 pcs. Pratt & Whitney<br />
PT6A-27, Turbo Props<br />
Total engine power HP: 1,240<br />
Engines: 2 pcs. Pratt & Whitney<br />
PT6A-41<br />
Total engine power HP: 1,700<br />
Engines: 2 pcs. Honeywell LTS 101-<br />
750C-1<br />
Total engine power HP: 2x684<br />
Engines: 2 pcs. General Electric<br />
CT58-140-2<br />
Total engine power HP: 3,000<br />
Engines: 2 pcs. Pratt & Whitney<br />
PT6T-3B<br />
Total engine power HP: 1,800<br />
Engine: 1 pc. Turbomeca Arriel<br />
1D1/2B/2B1<br />
Total engine power HP: 732/847
Kitsissut (Carey Øer)<br />
Siorapaluk<br />
Moriusaq<br />
Pituffik<br />
(Thule <strong>Air</strong> Base)<br />
Inglefield Land<br />
Pituffik<br />
Thule Savissivik <strong>Air</strong> Base<br />
Kangaamiut<br />
Attu<br />
Itilleq<br />
Maniitsoq<br />
Napasoq<br />
Atammik<br />
Qeqertarsuatsiaat<br />
(Fiskenæsset)<br />
QAANAAQ<br />
UPERNAVIK<br />
Upernavik Kujalleq<br />
Ukkusissat<br />
Niaqornat<br />
Qaarsut QaarsutSaatut<br />
UUMMANNAQ Ikerasak<br />
QEQERTARSUAQ (Disko Ø)<br />
Uummannaq<br />
Qeqertat<br />
Saqqaq<br />
QEQERTARSUAQ Qeqertarsuaq<br />
(Godhavn) (winter)<br />
Kitsissuarsuit Akun- ILULISSAT (Jakobshavn)<br />
naaq Ilimanaq<br />
AASIAAT (Egedesminde)<br />
Ilulissat<br />
Aasiaat QASIGIANNGUIT (Christianshåb)<br />
KANGAATSIAQ Ikamiut<br />
Ikerasaarsuk<br />
Niaqornaarsuk Qasigiannguit<br />
Iginniarfik (winter)<br />
DAVIS STRÆDE<br />
FLYRUTER FLYRUTER ROUTE MAP<br />
Cape York<br />
BAFFIN BUGT<br />
SISIMIUT<br />
(Holsteinsborg)<br />
MANIITSOQ<br />
(Sukkertoppen)<br />
NUUK<br />
(Godthåb)<br />
Innarsuit<br />
Sigguup Nuuna<br />
(Svartenhuk)<br />
Nordre Strømfjord<br />
Søndre Strømfjord<br />
Evighedsfjord<br />
Buksefjord<br />
KANGERLUARSORUSEQ<br />
(Færingehavn)<br />
76<br />
✈<br />
PAAMIUT<br />
(Frederikshåb)<br />
LAUGE KOCH KYST<br />
Illorsuit<br />
Apussuit<br />
Frederikshåb Isblink<br />
✈<br />
Sisimiut<br />
Tartupaluk<br />
(Hans Ø)<br />
Sermersuaq<br />
(Humbolt Glacier)<br />
Sarfannguit<br />
Kapisillit<br />
Nuuk<br />
Qaanaaq<br />
Kullorsuaq<br />
Nuussuaq<br />
Tasiusaq<br />
Aappilattoq<br />
Upernavik<br />
Kangersuatsiaq<br />
Nuugaatsiaq<br />
NARSAQ<br />
Qassimiut<br />
QAQORTOQ (Julianehåb)<br />
Washington Land<br />
Daugaard-Jensen Land<br />
KNUD RASMUSSENS LAND<br />
AVANERSUAQ<br />
Nuussuaq<br />
✈ ✈ ✈<br />
Thule<br />
Kangerlussuaq<br />
(Søndre Strømfjord)<br />
KITAA<br />
Vestgrønland<br />
Godthåbfjord<br />
Paamiut<br />
✈<br />
✈<br />
✈<br />
✈<br />
✈<br />
✈<br />
AVANNAA<br />
Nordgrønland<br />
Qaasuitsup Killeqarfia Avannarleq<br />
Kangerlussuaq<br />
(Polarcirklen)<br />
KUJATAA<br />
Sydgrønland<br />
Oodaap Qeqertaa<br />
(Oodaaq Ø)<br />
Kap Morris Jesup<br />
Summit<br />
(3.238 m)<br />
Narsalik Kangilinnguit<br />
(Grønnedal)<br />
Arsuk<br />
Ivittuut<br />
Qassiarsuk<br />
Narsarsuaq<br />
Igaliku<br />
Eqalugaarsuit Narsarsuaq<br />
Saarloq<br />
Alluitsup Paa<br />
Ammassavik<br />
Tasiusaq<br />
NANORTALIK<br />
Narsarmiit<br />
(Narsaq Kujalleq)<br />
Aappilattoq<br />
IKERASSUAQ (Prins Christianssund)<br />
Kap Farvel<br />
✈<br />
PEARY LAND<br />
TUNU<br />
Østgrønland<br />
Prinsen af<br />
Wales Bjerge<br />
Kronprins<br />
Frederik Bjerge<br />
Mont Forel<br />
(3.360m)<br />
Watkins Bjerge<br />
Kulusuk<br />
Kuummiut<br />
Tiniteqilaaq<br />
Sermiligaaq<br />
Isortoq<br />
Kulusuk<br />
Tasiilaq<br />
TASIILAQ (Ammassalik)<br />
IRMINGER HAV<br />
Copenhagen<br />
✈<br />
Independence Fjord<br />
Mylius-Erichsen<br />
Land<br />
PAAMIUT<br />
STATION NORD<br />
KRONPRINS CHRISTIAN LAND<br />
Paamiut<br />
Nioghalvfjerdsfjorden<br />
✈<br />
Germania Land<br />
Dronning<br />
Margrethe<br />
Land<br />
ZACKENBERG<br />
Traill Ø<br />
Stauning<br />
Alper<br />
Jameson<br />
Land<br />
Gunnbjørn Fjeld<br />
(3.693 m)<br />
Clavering Ø<br />
Ymer Ø<br />
Ille de France<br />
Shannon<br />
Nerlerit Inaat<br />
(Constable Pynt)<br />
Kangertittivaq<br />
Blosseville Kyst<br />
DANMARKSHAVN<br />
Narsaq DANEBORG<br />
DANMARK S STRÆDE<br />
ITTOQQORTOORMIIT<br />
Ittoqqortoormiit<br />
(Scoresbysund)<br />
Copenhagen<br />
Keflavik (Reykjavik International <strong>Air</strong>port)<br />
Kangilinnguit<br />
København<br />
København<br />
Qaqortoq<br />
Alluitsup Paa<br />
NANORTALIK<br />
<strong>Air</strong>bus 330<br />
Dash 7 / Dash 8<br />
Helikopter<br />
Narsarsuaq<br />
✈<br />
Nanortalik<br />
Nerlerit Inaat<br />
Narsarsuaq<br />
Keflavik<br />
✈<br />
Ivittuut Qassiarsuk<br />
NARSAQ = Boeing 757/<strong>Air</strong>bus 330<br />
Qassimiut<br />
Igaliku<br />
Eqalugaarsuit = Dash 7<br />
QAQORTOQ<br />
Ammassavik<br />
Saarloq<br />
Alluitsup Paa<br />
= Dash 8<br />
Tasiusaq<br />
= Helicopter Aappilattoq<br />
Narsarmiit (Narsaq Kujalleq)
KØBENHAVNIP MITTARFIA KØBENHAVNS LUFTHAVN COPENHAGEN AIRPORT<br />
Mittarfimmiittut<br />
1 Ilaqutariinnut naatsorsuussaq (1)<br />
2 Issiaartarfik<br />
3 Naapittarfik<br />
4 Novia<br />
5 Servisair Billetkontor<br />
6 Meeraaqqanik nangilersuivik<br />
7 Qasuersaartarfik (1)<br />
8 Danske Bank<br />
9 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> kontor<br />
10 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Check-in<br />
11 Issiaartarfik<br />
12 Atisaasivik<br />
13 Danske Bank<br />
14 Nordea<br />
15 Sixt<br />
16 Budget<br />
Politi<br />
Gates A18-A23<br />
Gates A2-A17<br />
17 Europcar Pitzner<br />
18 Hertz<br />
19 Biilinut inissiisarfik<br />
20 Avis<br />
21 Nordea<br />
22 Issiaartarfik<br />
23 Global Refund<br />
24 Servisair Ankomst Service (B)<br />
1<br />
A<br />
3<br />
2<br />
@<br />
4 5<br />
6 7<br />
10 8<br />
Terminal 2<br />
9<br />
Til bagage<br />
@<br />
Gates B2-B19<br />
25 Told VAT<br />
26 Noviap tikittunut sullissivia (B)<br />
27 SAS-ip tikittunut sullissivia (B)<br />
28 SAS-ip bilitseerniarfia<br />
29 Naapittarfik<br />
30 Nassatanut angisuunut tunniussivik<br />
T Akunnittut aqqusaartagaat<br />
(1) = 1. sal (2) = 2. sal<br />
(B) = Bagageområde<br />
Togstation<br />
Metrostation<br />
12 13 Security<br />
15 16 17 18 19 20 21<br />
Til bagage<br />
25<br />
Ankomster<br />
28<br />
T<br />
23 24 26<br />
27<br />
14<br />
@<br />
@<br />
11 22<br />
Gates C2-C9<br />
Terminal 3<br />
30<br />
29<br />
Gates C10<br />
Gates C15-C40<br />
Til bagage<br />
@<br />
T<br />
Gates D101-D103<br />
B C<br />
AKITSUUTEQANNGITSUMIK PISIARISINNAASAT TOLDREGLER DUTY REGULATIONS<br />
DANMARKIMUT<br />
TIKINNERMI<br />
Pisisussat ima<br />
ukioqalersimassapput:<br />
Tupanik 17-inik<br />
Imigassanik<br />
viinninillu 17-inik<br />
KALAALLIT NUNAANNUT<br />
TIKINNERMI<br />
Qulaani allattorsimasut<br />
saniatigut amerissaatit pisiarineqarsinnaapput<br />
1.000 kr-it<br />
sinnernagu nalillit.<br />
Sukkulaatit mamakujuillu<br />
katillugit 2 kg.<br />
Pisisussat ima<br />
ukioqalersimassapput:<br />
Tupanik 18-inik<br />
Imigassanik<br />
viinninillu 18-inik<br />
VED INDREJSE<br />
TIL DANMARK<br />
VED INDREJSE<br />
TIL GRØNLAND<br />
ENTERING<br />
DENMARK<br />
ENTERING<br />
GREENLAND<br />
Sikaritsit 200-t Sikaritsit 200-t Cigaretter 200 stk. Cigaretter 200 stk. Cigarettes 200 pcs. Cigarettes 200 pcs.<br />
Imaluunniit<br />
Imaluunniit<br />
eller<br />
eller<br />
or<br />
or<br />
Sikaavaqqat<br />
Sikaavaqqat<br />
Cigarillos<br />
Cigarillos<br />
Cigarillos<br />
Cigarillos<br />
(max 3 gr. stk.) 100-t (max 3 gr. stk.) 100-t (max. 3 gr. stk.) 100 stk. (max. 3 gr. stk.) 100 stk. (max. 3 g. a piece) 100 pcs. (max. 3 gr. a piece) 100 pcs.<br />
Imaluunniit<br />
Imaluunniit<br />
eller<br />
eller<br />
or<br />
or<br />
Sikaat 50-t Sikaat 50-t Cigarer 50 stk. Cigarer 50 stk. Cigars 50 pcs. Cigars 50 pcs.<br />
Tupat 250 gr. Tupat 250 gr. Røgtobak 250 gr. Røgtobak 250 gr. Rolling tobacco 250 gram Rolling tobacco 250 grams<br />
Imigassaq kimittooq 22%-init Sikaritsinut imusivissat Spiritus over 22% 1 liter Cigaretpapir eller<br />
Spirits above 22% 1 litre Cigarette papers 200 pcs.<br />
kimittunerusoq 1 literi iml. immertariaannaat 200-t<br />
eller<br />
cigarethylstre 200 stk.<br />
or<br />
Spirits above 22% 1 litre<br />
Imaluunniit<br />
Imigassaq 22%-init<br />
kimikinnerusoq 2 literi<br />
Viinni 4 literi<br />
Immiaaqqat 16 literi<br />
Tipigissaatit 50 gr.<br />
Tipigissaatit sakkukinnerit<br />
250 ml.<br />
Qulaani pisiat saniatigut<br />
akitsuuteqanngitsumik<br />
pisisoqarsinnaavoq katillugit<br />
1.300 kr-it sinnernagit<br />
nalilinnik.<br />
Imigassaq kimittooq 22%-init<br />
kimittunerusoq 1 liter<br />
imaluunniit<br />
Imigassaq 22%-init<br />
kimikinnerusoq 2 literi<br />
Viinni 15%-init<br />
kimikinnerusoq 2,25 literi<br />
Immiaaqqat 2 literi<br />
Tipigissaatit 50 gr.<br />
Tipigissaatit<br />
sakkukinnerit 250 ml.<br />
Kaffit imaluunniit tiit 1 kg<br />
Neqi, neqinit nioqqutissiat<br />
imaluunniit timmissat 5 kg<br />
Hedvin under 22% 2 liter<br />
Bordvin 4 liter<br />
Øl 16 liter<br />
Parfume 50 gr.<br />
Eau de toilette 250 ml.<br />
Værdi af toldfri varer udover<br />
ovennævnte må ikke overstige<br />
DKK 1.300.<br />
Alderskrav:<br />
Tobak 17 år<br />
Spiritus og vin 17 år<br />
Spiritus over 22% 1 liter<br />
eller<br />
Hedvin under 22% 2 liter<br />
Bordvin ikke<br />
over 15% 2,25 liter<br />
Øl 2 liter<br />
Parfume 50 gr.<br />
Eau de toilette 250 ml.<br />
Kaffe eller the 1 kg<br />
Kød, kødvarer eller<br />
fjerkræ 5 kg<br />
Herudover kosmetik og andre<br />
hudplejeartikler til en samlet<br />
Dessert wine<br />
below 22% 2 litres<br />
Table wine 4 litres<br />
Beer 16 litres<br />
Perfume 50 grams<br />
Eau de toilette 250 ml.<br />
In addition, other duty-free<br />
goods not exceeding DKK<br />
1.300 total value.<br />
Age limits:<br />
Tobacco 17 years<br />
Spirits and wine 17 years<br />
or<br />
Dessert wine<br />
below 22% 2 litres<br />
Table wine<br />
below 15% 2,25 litres<br />
Beer 2 litres<br />
Perfume 50 grams<br />
Eau de toilette 250 ml.<br />
Coffee or tea 1 kilo<br />
Meat, meat products<br />
or poultry 5 kilo<br />
In addition cosmetics and<br />
other toiletries for a total ma-<br />
maksimal værdi af DKK 1.000.<br />
ximum of DKK 1.000.<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010<br />
Chokolade<br />
og slik 2 kg i alt<br />
Alderskrav:<br />
Tobak 18 år<br />
Spiritus og vin 18 år<br />
Chocolate<br />
and candy 2 kilos total<br />
Age limits:<br />
Tobacco 18 years<br />
Spirits and wine 18 years<br />
77<br />
Gates D1-D6<br />
D
QAQORTOQ<br />
ILULISSAT<br />
MANIITSOQ<br />
78<br />
Salg og reparation<br />
ATV - Knallerter - Snescootere<br />
ARCTIC STAR ApS<br />
Ittukasiup aqq. 7 • P.O. Box 251<br />
DK 3911 Sisimiut • <strong>Greenland</strong><br />
Phone: (+299) 865257 • Fax: (+299) 865752<br />
e-mail: arcticcat@greennet.gl<br />
ARCTIC<br />
STAR aps<br />
SISIMIUT<br />
NUUK
NUUK<br />
NUUK<br />
SPINDLERSBAKKE 2B • POSTBOKS 1000 • 3900 NUUK<br />
CAFÉ SANDWICH-BAR<br />
ÅBENT: MANDAG-FREDAG . . . 8.00-17.00<br />
LØRDAG-SØNDAG . . . . . . . . . . 10.00-18.00<br />
LEVERING AF MAD UD AF HUSET<br />
Frokoster<br />
Receptioner<br />
Rejsegilder<br />
Buffet’er m/koldt og lunt<br />
Sejlerpakker og meget andet.<br />
Få vores menuforslag tilsendt.<br />
TLF. 32 15 06<br />
FAX. 32 35 06<br />
ANINGAASALEERIAATSIT<br />
KAPITALFORMIDLING<br />
Kalaallit Nunaanni<br />
inuussutissarsiutitigut<br />
aningaasaliisarfi k<br />
Grønlands Ventureselskab<br />
Kapitalformidling til<br />
erhvervslivet i Grønland<br />
Aqqusinersuaq 48 A<br />
Postboks 1068, 3900 Nuuk<br />
Telefon :32 72 57<br />
Telefax :32 79 21<br />
Email: greenland@venture.gl<br />
Homepage: www.venture.gl<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Nioqqutissanik Danmarkimi<br />
pisinermi momsimik<br />
utertitsisinnaaneq!<br />
Takuuk: www.atuisoq.gl<br />
– Aamma sianerfigisinnaavatsigut<br />
nal. 9 - 16 akornani tlf. 32 80 33<br />
Refusion af moms på varer,<br />
købt i Danmark!<br />
Se: www.atuisoq.gl<br />
– Du kan også ringe til os<br />
mellem kl. 9 og 16 på 32 80 33<br />
SULUK #04 <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inflight Magazine 2010 79<br />
NUUK<br />
NUUK
NUUK<br />
NUUK<br />
NUUK<br />
GRAFISK PRODUKTION<br />
80<br />
Reklamebureau<br />
Produktudvikling<br />
Funktionel grafisk design<br />
Rationel produktion<br />
Alle slags tryksager<br />
God service<br />
Info Design kan også kontaktes, såfremt De skal i kontakt med:<br />
Lokaltelefonbogen eller Grønlands Medie Central.<br />
Info Design aps · Boks 889 · Noorlernut 33 · 3900 Nuuk<br />
Telefon: +299 32 25 41 · Telefax: +299 32 27 41<br />
E-mail: infodesign@greennet.gl www.infodesign.gl<br />
lpinvest@greennet.gl<br />
www.louispoulsen.com<br />
PH Kogle<br />
Design: Poul Henningsen<br />
LP-invest<br />
Postboks 485<br />
Tlf. 55 77 55<br />
Fax 32 38 55<br />
36.796 kr<br />
uden moms<br />
light style<br />
<br />
Dronning Ingridsvej 3-5 · 3900 Nuuk · Tlf. +299 321874<br />
Man-Tors 11.00- 17.30 Fre 10.00-17.30 Lør 10.00- 14.00<br />
GREENLANDIC ART, HANDICRAFT AND FUR<br />
Indaleeqqap Aqqutaa 14 · P.O.Box 890 · 3900 Nuuk · <strong>Greenland</strong><br />
Tlf./Fax: 327874 · anori@greennet.gl<br />
OPEN 7 DAYS A WEEK<br />
Malermester<br />
H. Nørgaard<br />
Postboks 1885 • 3900 Nuuk<br />
Telefon 27 12 57 • Mail: simik@greennet.gl<br />
NUUK<br />
NUUK<br />
NUUK
NUUK<br />
NUUK NUUK<br />
<br />
<strong>Greenland</strong>ic art,<br />
handicraft and fur<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Tlf. +299 32 26 30<br />
Inspektørbakken 9<br />
3900 Nuuk<br />
MBring Bring back<br />
Galleri Roar Christiansen<br />
Et unikt udvalg af grønlandsk<br />
kunst, litografier, kunsttryk,<br />
plakater, akvareller, træsnit,<br />
kobberstik, linoliumstryk, post-<br />
og kunstkort.<br />
Se en del af vores udvalg på<br />
www.galleri.gl<br />
På gensyn i et galleri<br />
af en anden verden.<br />
A R T O F G R E E N L A N D<br />
Gallery Roar Christiansen<br />
A unique selection of <strong>Greenland</strong>ic<br />
art, lithographs, prints, posters,<br />
watercolours, wood carvings,<br />
copper engravings, linocuts, postand<br />
art cards.<br />
See some of our selection on<br />
www.galleri.gl<br />
See you in a gallery<br />
of another world.<br />
Tlf +299 32 13 93 . Fax +299 32 23 93<br />
Tuapannguit 8 . Box 348 . 3900 Nuuk<br />
e-mail: roar.c.galleri@greennet.gl<br />
emories<br />
of <strong>Greenland</strong><br />
Byens økologisk frisør<br />
Aqqusinersuaq 34 A, 1. th<br />
(Sømandshjemmi eqqaani – Nær Sømandshjemmet)<br />
Tlf: 32 27 27<br />
Mandag-fredag kl- 9-17<br />
NUUK<br />
NUUK