Presseklipp - Opoint
Presseklipp - Opoint
Presseklipp - Opoint
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
glade for tajiks innspill om kunst<br />
Dagsavisen – Papirutgaven, side 22 – 12. nov.<br />
Av: Mona Larsen<br />
22<br />
Dagsavisen<br />
mandag 12. november 2012<br />
bbCs generaldirektør george<br />
entwistle gikk lørdag av.<br />
Foto: ntb SCanPIX<br />
bbC-sjefen<br />
gikk av<br />
BBCs generaldirektør<br />
George Entwistle går av<br />
etter at det britiske<br />
kringkastingsselskapet<br />
uriktig anklaget en britisk<br />
politiker for å ha forgrepet<br />
seg på en mindreårig gutt.<br />
Det var i programmet Newsnight<br />
at anklagene mot en høytstående<br />
konservativ politiker<br />
ble framsatt. Politikeren ble<br />
beskyldt for seksuelle overgrep<br />
mot et mindreårig barnehjemsbarn<br />
i Wales på 1970-tallet.<br />
Selv om politikeren ikke ble<br />
identifisert i programmet, som<br />
ble sendt i forrige uke, ble<br />
Alistar McAlpine navngitt på<br />
sosiale medier som den angivelige<br />
overgriperen.<br />
McAlpine har blant annet<br />
vært rådgiver for Storbritannias<br />
tidligere statsminister<br />
Margaret Thatcher.<br />
UriKtige anKlager<br />
McAlpine benektet anklagene<br />
fredag, og noen timer senere<br />
gikk Steve Messham, mannen<br />
som framsatte anklagene, tilbake<br />
på det han hadde sagt og<br />
medga at han hadde tatt feil om<br />
overgriperens identitet.<br />
BBC beklaget fredag at de<br />
viderebrakte de feilaktige<br />
anklagene og lørdag tok Entwistle<br />
på seg ansvaret for<br />
fadesen.<br />
– Jeg har besluttet at det<br />
mest hederlige vil være å trekke<br />
seg, sa han.<br />
– Vi skulle ikke ha sendt en<br />
sak som var så fundamentalt<br />
gal. Det som skjedde her er fullstendig<br />
uakseptabelt, sa Entwistle,<br />
som dermed fikk under<br />
to måneder i sjefsstolen.<br />
savile-sKandalen<br />
BBC har inntil videre stanset<br />
Newsnight-programmet og opplyser<br />
at nivået på journalistikken<br />
i programmet nå skal<br />
granskes.<br />
McAlpine-fadesen kommer<br />
på toppen av de mange andre<br />
avsløringene som har rystet<br />
BBC de siste ukene, først og<br />
fremst om den avdøde programlederen<br />
Jimmy Savile.<br />
Savile, som i over 40 år var<br />
et av BBCs mest kjente ansikter,<br />
skal ha misbrukt over 300 mindreårige<br />
jenter under sin tid som<br />
programleder i Top of the Pops.<br />
Flere av ofrene sto i begynnelsen<br />
av oktober fram og fortalte<br />
om overgrepene. (NTB)<br />
kultur<br />
kulturminister Hadja tajiks innspill om kunst tas godt imot av kunstlivet. I bakgrunnen et verk av victor lind som stiller ut i kunstnernes<br />
Hus. Foto: FredrIk bJerkneS<br />
glade for tajiks<br />
innspill om kunst<br />
Kultuminister Hadia Tajiks uttalelser om at det er en<br />
politisk oppgave å støtte kunst som er utfordrende,<br />
ønskes velkommen i kunstlivet.<br />
n mona larSen<br />
I forbindelse med åpningen av utstillingen<br />
«Contemporary Memory» i<br />
Kunstnernes Hus denne helgen, uttalte<br />
kulturminister Hadia Tajik til Dagsavisen<br />
at det må bli større takhøyde for<br />
ubehagelig og politisk kunst. At kunsten<br />
ikke bare skal være koselig, men være en<br />
tilkobling til samfunnet og politikken<br />
uten å bli sensurert slik Lene Bergs verk<br />
«Stalin by Picasso» ble for fire år siden.<br />
– Jeg er glad for å høre at hun sier<br />
dette. Det er viktig for kunsten. Men når<br />
det gjelder Lene Bergs verk ble det<br />
stoppet av Arbeiderpartiet som ikke ville<br />
ha det på Folketeaterbygningen. Det var<br />
ikke Picasso som var problemet, men<br />
Stalin, sier Tone Hansen, direktør ved<br />
Henie-Onstad Kunstsenter.<br />
– Kunsten skaper ubehag når den tas<br />
ut av det trygge kunstrommet, ikke så<br />
mye når den vises innenfor avklarte<br />
rammer, sier Hansen.<br />
– Tror du kunstnerne blir dristigere i<br />
sine uttrykk?<br />
– Det er nok ikke så viktig for kunstnerne,<br />
de er frie og bør være kritiske. Det<br />
er større utfordringer og vanskeligere for<br />
kunstinstitusjonene fordi de har flere<br />
hensyn å ta, sier Tone Hansen.<br />
KritisKe prosjeKter<br />
Henie-Onstad Kunstsenter har opp<br />
gjennom årene hatt mange prosjekter<br />
som stiller kritiske spørsmål.<br />
6<br />
– Akkurat nå monterer vi en utstilling<br />
som går rett inn i debatten om hva skolen<br />
skal være. I dag fokuseres det på de små<br />
målene og problemstillingene, og det er<br />
enkeltferdigheter som måles. Jeg er<br />
ganske forbannet over de prioriteringene<br />
som tas, sier Tone Hansen.<br />
Utstillingen «Lære for livet» åpnet i går<br />
og stiller spørsmål som «Hva er målet for<br />
utdanningen?» og «Hva slags samfunnsmedlemmer<br />
trenger vi». Utstillingen ser<br />
skolen gjennom kunsten, og kunstnere er<br />
opptatt av frihet og vant til å stille store<br />
spørsmål, står det i presentasjonen av<br />
utstillingen. Kunstprosjektene<br />
kritiserer skolen,<br />
men setter også opp nye<br />
alternativer for utdanning,<br />
utfoldelse og sameksistens.<br />
Ane Hjort Guttu,<br />
Erik Løchen, Edvard<br />
Munch, Palle Nielsen og<br />
Kjartan Slettemark er<br />
bare et knippe av kunstnere<br />
som er representert i<br />
utstillingen.<br />
– Kunst er viktig fordi<br />
den kan lære oss å se ting<br />
på nye måter, sier Tone<br />
Hansen og legger til at hun ønsker kulturministerens<br />
innspill velkommen.<br />
ingen begrensninger<br />
Kulturmininisterens uttalelser blir også<br />
godt mottatt i Oslo Kunstforening. Foreningen<br />
er den eldste medlemsorganisa-<br />
24kultur:<br />
«Kunsten skaper<br />
ubehag når den<br />
tas ut av det<br />
trygge<br />
kunstrommet.»<br />
tone Hansen, direktør<br />
fredag 9. november 2012 Dagsavisen<br />
vil■vekk■fra■det■koselige<br />
vil vekk fra det koselige<br />
Det er en politisk oppgave<br />
å gi rom til kunst som er<br />
ubehagelig, mener kulturminister<br />
Hadia Tajik. I<br />
dag åpner hun en utstilling<br />
som tar for seg dyster<br />
norsk etterkrigshistorie.<br />
n bente rognan gravklev<br />
n fredrik bjerknes (foto)<br />
– Kunst må kunne utfordre, og makten<br />
må tåle utfordring, sier Hadia Tajik.<br />
I dag åpner hun Victor Linds utstilling<br />
«Contemporary Memory» ved<br />
Kunstnernes Hus. Deportasjon av jøder<br />
under andre verdenskrig og rettsprosessen<br />
etterpå er tema, og Kunstnernes<br />
Hus skriver dette: «Arbeidene undersøker<br />
og iscenesetter fortidens hendelser<br />
og belyser et dunkelt kapittel i norsk<br />
krigs- og etterkrigshistorie.»<br />
I omtalen av utstillingen beskrives<br />
Victor Lind som en kunstner som har en<br />
evne til å vri en kniv rundt i såret. Dette<br />
er det viktig at kunsten gjør, mener<br />
Tajik.<br />
– Det er viktig å si at kunsten er fri<br />
og skal være fri. Kunstneren må vurdere<br />
selv hva de skal formidle, og i hvilken<br />
grad det skal være politisk eller ikke.<br />
Men jeg mener at det er en klar fordel at<br />
vi også har kunstnere som utvider<br />
ytringsrommet ved å lage kunst og<br />
komme med uttrykk som virker ubehagelig,<br />
og til og med kan virke støtende,<br />
sier hun.<br />
«Fortida er ikke død»<br />
Utstillingen til Victor Lind går rett inn i<br />
et tema som er ubehagelig for Norge,<br />
nemlig deportasjonen av jøder under<br />
andre verdenskrig.<br />
– Er dette et tema du synes det er viktig<br />
å holde fokus ved?<br />
– Det er et sitat fra forfatteren William<br />
Faulkner som jeg synes sier det<br />
godt: «Fortida er ikke død. Den er ikke<br />
engang fortid.» Det betyr at vår bagasje<br />
gir gjenklang i nåtida. Dette sier jo også<br />
tittelen til utstillingen til Victor Lind<br />
noe om: «Contemporary Memory».<br />
Dette handler ikke bare om deportasjonen,<br />
men hvordan antisemittisme og<br />
diskriminering gir gjenklang i vår<br />
samtid. Vi antok jo at vi var bedre enn<br />
de andre landene i verden, men det var – Vi er tre ulike personer, selv om vi skal kunne bestemme hvordan andres – Vi må alltid avveie hva vi vil oppnå,<br />
ikke slik. Nå ser vi fortsatt at ulike men- har samme politiske forankring. Person- private eiendom skal utsmykkes, men jeg og hvilke virkemidler som brukes. Målet<br />
neskegrupper i verden blir forfulgt, sier lighetene våre gjør likevel at vi farger mener samtidig at vi som politikere også er et fritt og demokratisk samfunn, og vi<br />
Tajik.<br />
ministerposten med ulike perspektiv. må tåle at kunst går ut over oss, sier må derfor lage det rommet der kunsten<br />
For meg er det et viktig budskap at kunst Tajik.<br />
kan utfordre. Det har vist seg at det er<br />
tam kunst<br />
og kultur er fri til å utfordre, og at det er – Hvor langt er du villig til å strekke vanskelig å kommunisere dette synet til<br />
Det har vært en debatt om faren for at et demokratisk sunnhetstegn når den dette?<br />
land som ser annerledes på dette, sier<br />
kunsten blir temmet dersom den får gjør det, sier Tajik.<br />
– Politisk budskap er ytringsfrihe- Tajik, og viser til reaksjonene rundt<br />
anerkjennelse politisk, for eksempel<br />
tens kjerneområde, og det innebærer at Muhammed-tegningene og med freds-<br />
gjennom statsstøtte.<br />
stoppet utstilling uttrykk med politisk budskap får bredt prisen til Liu Xiaobo.<br />
– Mener du det er en<br />
Dagsavisen har skrevet spillerom. Dette er selvsagt lett å si. Ofte – Det kan virke absurd for land som<br />
fare for at kunsten mister «Jeg mener<br />
om flere tilfeller de siste når man snakker om kunst og kultur så ikke har det samme demokratiske sin-<br />
den politiske brodden?<br />
årene der regjeringen har blir det omtalt som noe koselig – en nelaget at vi ikke sensurerer kunst, men<br />
– Jeg mener i hvert kulturdeparte- bidratt til å stoppe avkobling. Men det skal ikke bare være det slutter ikke å være viktig av den<br />
fall at den politiske oppmentet er<br />
kunstneriske uttrykk. det. Det handler om at kultur skal være grunn, sier hun.<br />
gaven er å anerkjenne at<br />
Dette skjedde blant en tilkobling til samfunnet, til samtiden, – Hva tror du dine regjeringskollegaer<br />
kunsten også kan være ytringsfrihetsde- annet i 2008 da Lene følelseslivet og politikk. Det innebærer synes om at du sier dette?<br />
politisk, tåle den når den<br />
Berg skulle dekke Folke- også utfordringer gjennom kunstneriske – Det tror jeg går helt fint. Selvsagt<br />
vekker ubehag og gi rom partementet.»teatret med sitt verk uttrykk.<br />
farges hvordan jeg løser min gjerning<br />
for den. Ellers skal den<br />
«Stalin by Picasso».<br />
som kulturminister av den jeg er. Min<br />
være fri og definert av Hadia tajik,<br />
Dette ble stoppet av Hensyn til utlandet<br />
faglige bakgrunn er blant annet journa-<br />
kunstnerne.<br />
kulturminister<br />
eiendomsselskapet og Morten Traaviks installasjon, «Hærverk listikk og menneskerettigheter. Jeg er<br />
– Og det gjelder også<br />
politisk ledelse i kultur- #1: Honest John», ved Akershus festning derfor naturligvis opptatt av ytrings-<br />
den kunsten som er ubehaministerens<br />
eget parti. ble stoppet i 2010 da Russlands davæfrihet, og jeg mener kulturdepartementet<br />
gelig for ditt parti?<br />
– Er det noen grense for hvor ubehagelig rende president Medvedev skulle komme er ytringsfrihetsdepartementet, sier<br />
– Ja, jeg mener det må være sånn. Det kunsten kan bli, eller for hvem den kan være på statsbesøk.<br />
Tajik.<br />
er en del av ytringsfriheten.<br />
ubehagelig for?<br />
– Er det noen hensyn vi må ta når det bente.rognan.gravklev@dagsavisen.no<br />
– Skiller du deg fra dine forgjengere her – Når det gjelder denne konkrete gjelder kulturuttrykk overfor resten av<br />
ved at du ønsker å markere dette så kraftig? saken så er det ikke en selvfølge at man verden, for ikke å støte andre land?<br />
dagsavisen 9. november.<br />
fredag■9.■november■2012■dagSaviSen<br />
:kultur 25<br />
Spellemann-komiteen■har■<br />
kuttet■ut■de■<br />
kjønnsrelaterte■kategoriene.■ane■<br />
brun■ble■<br />
dermed■<br />
siste■vinner■<br />
av■prisen■for■<br />
Årets■<br />
kvinnelige■<br />
artist.■<br />
foTo:■nTb■<br />
SCanPIX<br />
en artist er en artist<br />
Susanne Sundfør er blitt<br />
eksempel Susanne Sundfør nå må<br />
spørre seg, er hvilken sjanger hun hører<br />
«bønnhørt». Under Spelle- hjemme i? Er hun pop eller rock?<br />
mannprisen neste år vil det ikke Samtid eller viser? Eller rett og slett<br />
bli priser for «Beste kvinnelig den klassen mange artister vil måtte<br />
ty til for ikke å påføre seg selv et for<br />
artist» eller «Beste mannlig<br />
tydelig stempel: Åpen klasse. Og våger<br />
artist».<br />
Spellemannprisen faktisk å gjøre seg<br />
selv så showmessig «smale» at de deler<br />
ut alle disse sjangerprisene under TV-<br />
Mode<br />
showet, slik de nå lover.<br />
Steinkjer<br />
Sjangerkuttet under Spellemann føyer<br />
■■ Kulturredaktør<br />
seg uansett inn i debatten rundt hvordan<br />
Kommentar<br />
språket har bidratt til å definere musikk<br />
etter kjønn, selv om satiriske tunger kan<br />
Ved forrige korsvei takket Sundfør nei påpeke at det fortsatt heter «Spelle-<br />
til nominasjonen som Beste kvinnelige mann». Men musikkens opphav har ikke<br />
artist fordi «ethvert samfunn skal ha lenger noe med kjønn å gjøre, og kjønns-<br />
en tilnærmelse og forhold til kunst som aspektet er ikke avgjørende når musikk<br />
ikke innebærer et kjønnsperspektiv». selges og konsumeres. For Spellemann<br />
Det er selvsagt helt riktig tenkt. Det fører dette til skjerpet konkurranse.<br />
skapte da også rabalder, og det samme Utraderingen av to museale priser må<br />
vil Spellemann-komiteens helt riktige nødvendigvis føre til at hovedprisen,<br />
avgjørelse om å kutte ut de kjønnsre- «Årets spellemann», henger langt<br />
laterte kategoriene gjøre. Dermed har høyere. Skal Spellemann-komiteen vir-<br />
den mest «offentlige» institusjonen i kelig rendyrke intensjonene sine bør det<br />
norsk musikkliv slått fast at en artist føre til nytenkning rundt kriteriene for<br />
er en artist. Punktum.<br />
Årets spellemann, som gjerne har gått<br />
til en mannlig artist med folketekke og<br />
Kulturminister■Hadia■Tajik■<br />
Dette gir Spellemann et par nye utfor- evne til å fylle Oslo Spektrum.<br />
mener■kunsten■må■kunne■<br />
dringer. Det blir færre klasser og færre<br />
utfordre,■også■når■den■er■<br />
priser, noe som vil tvinge artistene til Spellemann-komiteen har vært lyd-<br />
ubehagelig■for■politikere.■■<br />
å definere seg selv sjangermessig i mye høre når det gjelder debatten om<br />
større grad. Dette er i tråd med Spel- klasser og kjønn, men det forekommer<br />
lemann-styreleder Marte Thorsbys fortsatt unoter. Tross alt har kun tre<br />
ønske om å «rendyrke Spellemann som kvinner fått Årets spellemann siden<br />
en konkurranse i kvalitet og uttrykk». prisen første gang ble utdelt i 1983.<br />
Paradoksalt skjer dette i en tid da sjan- Med andre ord har komiteen fortsatt<br />
gerskillene viskes mer og mer ut i bran- en vei å gå når det gjelder å definere<br />
sjen generelt. Spørsmålet som for «kvalitet og uttrykk».<br />
EkSTrAforESTillinGEr i DESEmBEr<br />
BABETTES<br />
GJESTEBUD<br />
Av Karen Blixen. Oversatt av Inger Hagerup.<br />
sjonen i norsk kulturliv og har som mål å<br />
formidle kunnskap om billedkunst.<br />
– Det skal være rom for å oppleve<br />
andre stemmer og nye uttrykk. Kunsten<br />
kan være et ufarlig sted å være kritisk og<br />
ukorrekt. Kunsten bør ikke ha noen<br />
begrensninger, sier Karen<br />
Gjelsvik, koordinator i<br />
Oslo Kunstforening.<br />
– Har Oslo Kunstforening<br />
sensurert vekk ubehagelig<br />
eller politisk kunst?<br />
– Nei, så vidt jeg vet<br />
har vi ikke gjort det. Det<br />
er viktig for oss å vise<br />
mangfoldet i kunsten. Vi<br />
har hatt en rekke utstillinger<br />
med kunstnere fra<br />
hele verden som har svært<br />
forskjellig bakgrunn.<br />
Flere av dem har hatt sin<br />
debututstilling her, sier Gjelsvik. Til og<br />
med førstkommende søndag viser Oslo<br />
Kunstforening en utstilling med Ann<br />
Cathrin November Høibo.<br />
mona.larsen@dagsavisen.no<br />
Foto: Gisle Bjørneby<br />
«Thea Stabell fyller 80 minutter<br />
med originale mennesker i livets<br />
forunderligste tilskikkelser. Du<br />
glemmer rent at du sitter på en<br />
klappstol.» Vårt land<br />
«Thea Stabell fremfører Karen<br />
Blixens Babettes gjestebud på en<br />
munter og poetisk måte»<br />
Dagbladet<br />
Fortalt av Thea Stabell.<br />
Regi: Terje Strømdahl.<br />
Tlf. 815 00 811<br />
www.nationaltheatret.no