Last ned - Innomed
Last ned - Innomed
Last ned - Innomed
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Error! Style not defi<strong>ned</strong>.<br />
Figur 1.1. Trinnene i en samfunnsøkonomisk analyse<br />
1.<br />
Problemogmål-<br />
beskrivelse<br />
2.<br />
Spesifisering<br />
av tiltak<br />
3.<br />
Spesifisering<br />
av virkninger<br />
4.<br />
Sammenstilling<br />
av<br />
nytte og<br />
kostnad<br />
5.<br />
Synliggjøring<br />
av<br />
usikkerhet<br />
og fordelingsvirkninger<br />
6.<br />
Samlet<br />
vurdering<br />
og<br />
gevinstplan<br />
7.<br />
Gevinstrealisering<br />
og evaluering<br />
Metoden innebærer at man på trinn 3 forsøker å verdsette alle virkninger i kroner så langt det er forsvarlig.<br />
Kostnadene skal måles opp mot ressursenes verdiskaping i beste alternative anvendelse. Nyttevirkningene<br />
settes lik det befolkningen er villig til å betale for å oppnå dem. Dersom summen er positiv er tiltaket<br />
samfunnsøkonomisk lønnsomt og bør iverksettes. Dersom to tiltak er lønnsomme, men gjensidig<br />
utelukkende, bør en velge det tiltaket hvor differansen mellom nytte- og kostnadsvirkninger er størst.<br />
Avhengig av hvor langt det er mulig og etisk forsvarlig å gå mht verdsetting i kroner, kan vi snakke om en<br />
rekke ulike analysetyper. 3 Dersom alle fordeler og ulemper ved tiltaket kan verdsettes i kroner, kan vi<br />
benytte en fullstendig nytte-kostnadsanalyse. Dette innebærer at sammenstilling av virkningene skjer ved<br />
hjelp av nåverdimetoden, og man vil komme frem til et tall hvis fortegn forteller om tiltaket er<br />
samfunnsøkonomisk lønnsomt eller ikke.<br />
Fordi verdsetting av helsegevinster blir sett på som problematisk, har man tradisjonelt innen helseøkonomi<br />
gjennomført såkalte kostnads-effektivitetsanalyser. I slike analyser måles de helsemessige gevinstene i en<br />
annen passende måleenhet. Vanligst har vært å bruke medisinske endepunkter (sparte leveår, sparte tilfeller<br />
av hjerteinfarkt mv), men man kan også trekke inn effekt på livskvalitet i vurderingen. Da benyttes QALY<br />
(kvalitetsjusterte leveår) som måleenhet. Dette målet fanger opp endring av livskvalitet, målt ved et såkalt<br />
helsestatusinstrument (spørreskjema som måler livskvalitet), samt varighet på endringen. En gevinst lik èn<br />
QALY kan både oppnås ved å vinne ett leveår ved full helse (helsestatus lik 1 på en skala fra 0 til 1) eller<br />
f.eks. fire leveår med helserelatert livskvalitet lik 0,75. Idet en slik analyse kun fokuserer på ”kostnad per<br />
QALY” får man imidlertid ikke så lett fanget opp andre nyttevirkninger enn de helserelaterte, eksempelvis<br />
produktivitetsgevinster eller tidsbesparelser.<br />
Det er mulig å også gå et skritt videre og tillegge QALY en kroneverdi. Verdsetting av liv og leveår i kroner<br />
er vanlig i en del andre sektorer, f.eks. transportsektor. Sosial- og helsedirektoratet (2007) 4 anbefaler at man<br />
så langt det er mulig benytter samme metodikk og samme monetære verdsetting av helseeffekter ved<br />
helsetiltak som ved tiltak innenfor andre sektorer. Dette innebærer å tillegge en kroneverdi per QALY og<br />
således kan man gjennomføre en fullstendig nytte-kostnadsanalyse.<br />
(Utdype disse tingene i vedlegg)<br />
Virkninger som det er etisk eller praktisk svært vanskelig å forsøke å sette en prislapp på, skal likevel også<br />
inngå i den samfunnsøkonomiske analysen. I Finansdepartementet (2005) foreslås en enkel metode for å<br />
systematisere slike ikke-prissatte virkninger. Konsekvensen av en gitt virkning anslås ut fra en nidelt skala.<br />
Denne går fra meget stor negativ konsekvens (– – – – ), via ingen konsekvens (0), til meget stor positiv<br />
konsekvens (+ + + +).<br />
1.4 Disposisjon<br />
De påfølgende kapitlene er strukturert etter trinnene i en samfunnsøkonomisk analyse jf. figur 1.1.<br />
I kapittel 2 gis en kortfattet beskrivelse av problemstillingen og hva en ønsker å oppnå. I tillegg presenteres<br />
hva som er basisalternativ i analysen, dvs. en beskrivelse av nåværende situasjon på helseområdet og<br />
hvordan utviklingen antas å ville forløpe uten noen form for tiltak.<br />
3 Se Statens Legemiddelverks ”Retningslinjer til refusjonssøknad” hvor man oppsummerer de mest vanlige<br />
analysemetodene på det helseøkonomiske området.<br />
4 Merknad, ikke utgitt ennå.<br />
Analyse hjelpemidler for KOLS-pasienter Side 3