Last ned - Innomed
Last ned - Innomed
Last ned - Innomed
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Foto: Geir Mogen<br />
KOLS<br />
Han puster tungt etter å ha gått opp trappa,<br />
og må hente seg igjen i stresslessen<br />
på stua, før han tar en slurk av formiddagskaffen,<br />
Arne Sæter. Men ellers er det ikke<br />
mye som røper at 60-åringen fra Leksvik utenfor<br />
Trondheim er syk og uføretrygdet på grunn<br />
av kols. I den røde generasjonsboligen hvor<br />
han og kona Karin bor, er det god plass til både<br />
lekende barnebarn og for frivillig organisasjonsarbeid<br />
på mange plan, ikke minst for lokallaget<br />
til Landsforeningen for hjerte- og<br />
lungesyke (LHL) og for Fellesorganisasjonen<br />
for funksjonshemmede (FFO).<br />
Til tross for dette er Arne fullt klar over at<br />
han aldri kommer tilbake til yrkeslivet. Til det<br />
er sykdommen for omfattende – selv om han<br />
32<br />
■ BEHANDLING I HJEMMET<br />
Jarl Reitan på SINTEF Helse jobber<br />
med å få til bedre samhandling i helse -<br />
sektoren og å utvikle nytt og bedre<br />
utstyr så pasientene kan behandles<br />
hjemme i stedet for på sykehus.<br />
langt fra er blant de sykeste i denne pasientgruppa.<br />
Hver morgen og kveld tar han et titalls<br />
tabletter for å holde insulinnivået i sjakk.<br />
Diabetes er en sykdom som har kommet i<br />
kjølvannet av det rolige livet han nå er tvunget<br />
til å leve. Stress kan føre til anfall av pustebesvær<br />
– å ta seg en svingom med kona er<br />
ikke lenger en mulighet. Astmamedisin må<br />
han alltid ha tilgjengelig, og en forkjølelse<br />
setter mannen helt ut av spill. Men det synes<br />
ikke utenpå.<br />
– At man er nødt til å holde et rolig tempo,<br />
er faktisk en belastning for mange. Man blir<br />
sett på som lat, og det får mange til å holde seg<br />
hjemme. Isolasjon er i grunnen det verste som<br />
kan skje med oss kolspasienter, sier Arne, som<br />
har vært syk i 20 år, men ikke fikk diagnosen<br />
før i 1997.<br />
Han retter på brillene, trekker i treningstrøya<br />
og lener seg litt fram i godstolen med<br />
bestemt blikk:<br />
– Med en slik diagnose må man lære seg å<br />
leve på nytt. Man kan ikke stue samme krav<br />
til livet som før. Det meste må planlegges i<br />
god tid, og man må jobbe hardt for å holde<br />
sykdommen i sjakk. Livskvaliteten blir ikke<br />
den samme.<br />
Det Arne forteller, bekreftes av forskning.<br />
SINTEF Helse har med utgangspunkt i en levekårsundersøkelse<br />
fra Statistisk sentralbyrå analysert<br />
og undersøkt levekårene for kolsrammede.<br />
Undersøkelsen viser at de i gjennomsnitt har<br />
svakere levekår enn mange andre grupper. På en<br />
levekårsskala fra null til en skårer personer med<br />
kols i gjennomsnitt om lag halvparten av det<br />
friske personer gjør, og vesentlig lavere enn personer<br />
som har andre kroniske sykdommer.<br />
Sjøl har Arne vært bevisst på å unngå isolasjon:<br />
– Når man ikke kommer seg ut, senker man<br />
aktivitetsnivået og sjukdommen blir enda<br />
verre og mange blir deprimerte. Det er en ond<br />
sirkel. Man må komme seg ut, ta en tur på<br />
kafeen på Domus og treffe folk. Jeg er nok<br />
blant de heldige som har sluppet unna den<br />
psykologiske <strong>ned</strong>turen – er vel for frittalende<br />
og for sosial til å holde meg innendørs, sier<br />
han og ler litt, før han igjen blir alvorlig.<br />
SVINGDØRPASIENTENE • På den andre siden<br />
av Trondheimsfjorden arbeider SINTEF-forsker<br />
Tommy Haugan. Han er ansatt ved Avdeling<br />
for epidemiologi, og er opptatt av det samme<br />
som Arne: å forebygge og behandle kols. Verktøyet<br />
hans er imidlertid ikke frivillig organisasjonsarbeid,<br />
men tall, statistikk og pasientjournaler.<br />
På pulten foran ham ligger bunker<br />
med papirer. Tallkolonnene i forskningsmaterialet<br />
hans avslører både utbredelse og antall<br />
sykehusinnleggelser. De forteller om når i livet,<br />
og hvordan, pasientene får diagnosen, om<br />
hvor ofte de besøker sine fastleger, legevakten<br />
gemini • nr. 5 • oktober 2007<br />
eller sykehuset – og om hvordan sykdommen<br />
medisineres.<br />
Tallene til Tommy Haugan viser at de fleste<br />
kolspasientene ikke er som Arne. De hoper seg<br />
opp på norske sykehus, og kommer ofte tilbake<br />
flere ganger etter at de er utskrevet. Det er<br />
en tøff situasjon både for dem som stadig blir<br />
innlagt og for helsevesenet. Dessuten har det<br />
skjedd en kjønnsmessig vridning når det gjelder<br />
denne sykdommen: Mens kols til nå har<br />
vært en mannsdominert lidelse, kommer kvinnene<br />
etter.<br />
– Det blir stadig flere eldre i befolkningen,<br />
noe som gjør at forekomsten av kols vil øke i<br />
årene framover – og særlig blant kvinner, sier<br />
Haugan. – Kvinnene har tatt over både menns<br />
røykevaner og menns livsstil – og det gir seg utslag<br />
i dårligere kvinnehelse og en økning i kols.<br />
HJEMME BEST • For å få bukt med de hyppige<br />
sykehusinnleggelsene har St. Olavs Hospital<br />
og Trondheim kommune gått sammen med<br />
SINTEF i et prosjekt som skal øke livskvaliteten<br />
til kolspasientene. Dette skal skje gjennom<br />
mer samhandling i helsesektoren, men også<br />
gjennom utvikling av nytt teknologiske utstyr<br />
som gjør det mulig å behandle pasientene<br />
hjemme i stedet for på sykehuset.<br />
– Vi vet at hver femte norske akuttpasient<br />
har kols. De kommer tilbake relativt kort tid etter<br />
at de er utskrevet, sier Anne Hildur Henriksen,<br />
klinikksjef ved Lungeavdelingen ved St.<br />
Olavs Hospital.<br />
Hun håper og tror at prosjektet skal bidra til<br />
å endre på dette, og at arbeidet skal resultere i<br />
en ny organisering som kan gjøre livet lettere<br />
for dem som har alvorlig kols.<br />
Henriksen mener at samhandling mellom<br />
sykehuset og hjemmetjenesten i kommunen<br />
må til dersom vi skal lykkes i å skape en bedre<br />
hverdag for kolspasientene. At man kan utvikle<br />
nye teknologiske løsninger som kan gjøre<br />
denne samhandlingen lettere, synes klinikksjefen<br />
er spennende.<br />
Et av målene til Trondheim kommune er å<br />
utdanne eget personell med spesiell kompetanse<br />
på sykdommen. De skal tilhøre hjemmetjenesten,<br />
og få opplæring i både diagnostisering<br />
og oppfølging av kols, samt den nye teknologien<br />
som blir tatt i bruk.<br />
SYKEHUS I STUA • SINTEF-forsker og produktutvikler<br />
Jarl Reitan har ansvaret for den tekniske<br />
delen av prosjektet. Dette skjer på oppdrag<br />
fra InnoMed, som er Sosial- og helsedirektoratets<br />
nettverk for behovsdrevet innovasjon.<br />
Et av målene hans er å finne ut hva som<br />
trengs for å måle ulike fysiologiske parametere<br />
som for eksempel O 2 -metning i blodet,<br />
forsnevringen i bronkiene, puls og temperatur<br />
og respirasjonsfrekvens i pasientens egen<br />
stue. I tillegg trengs kommunikasjonstekno-