Faunaen i elver og bekker innen - Universitetet i Oslo
Faunaen i elver og bekker innen - Universitetet i Oslo
Faunaen i elver og bekker innen - Universitetet i Oslo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
FAUNAEN I ELVER OG BEKKER INNEN OSLO KOMMUNE. DEL II.<br />
BUNNDYR OG FISK I AKERSELVA, SOGNSVANNSBEKKEN - FROGNERELVA,<br />
HOLMENBEKKEN - HOFFSELVA OG MFRRADALSBEKKEN 1976 OG 1977.<br />
REIDAR BORGSTRØM OG SVEIN JAKOB SPLTVEIT
R<br />
Vand som rinder, vand som risler,<br />
vand om våren, vand om hØsten ....<br />
Kan De fatte dette mand?<br />
Ikke slikt som her i Ølsten,<br />
med sin råtne, gule snerke,<br />
drivende av daue rotter,<br />
som en stinkende kloakk.<br />
Jeg kom fort på hospitalet<br />
engang da jeg lot det skure<br />
ikke orket mer, <strong>og</strong> drakk<br />
(Nordahl Grieg)
R<br />
FORORD<br />
Laboratorium for ferskvannsØkol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> innlandsfiske ved<br />
Zool<strong>og</strong>isk museum i <strong>Oslo</strong> ble hØsten 1976 engasjert av <strong>Oslo</strong><br />
Vann- <strong>og</strong> Kloakkvesen til, å foreta faunainventeringer i en<br />
rekke <strong>elver</strong> <strong>og</strong> <strong>bekker</strong> <strong>innen</strong> <strong>Oslo</strong> Kommune. Bakgrunnen for<br />
disse inventeringene er de tiltak som etterhvert vil bli<br />
satt i verk for å få bedret vannkvaliteten i vassdragene<br />
<strong>innen</strong> kommunen. Det er foretatt en innsamling av bunndyr<br />
(evertebrater) <strong>og</strong> fisk. En forelØpig rapport som omhandler<br />
fiskeresultatene fra samtlige vassdrag, samt bunndyr i<br />
Akerselva innsamlet i november/desember 1976, er tidligere<br />
utgitt(BorgstrØm 1976).. Disse resultatene er tatt med i<br />
denne rapporten, som <strong>og</strong>så omfatter innsamlingene av fisk <strong>og</strong><br />
bunndyr foretatt i juni <strong>og</strong> september 1977.<br />
Preparant Finn Smedstad har deltatt under feltarbeidet, <strong>og</strong>,<br />
han har sammen med cand.mag . Finn LØvhØiden stått for sort-<br />
eringen av bunnprØver.<br />
Dr.philos J.Brittain <strong>og</strong> vit.ass. J.E.Raastad har artsbestemt<br />
henholdsvis dØgnfluer <strong>og</strong> knott. Dosent J.Økland har arts-<br />
bestemt endel av snegle-materialet.<br />
Det rettes en takk til alle som har vært engasjert <strong>og</strong> konsult-<br />
ert i forbindelse med denne undersØkelsen.<br />
<strong>Oslo</strong>, 20.desember 1978<br />
Reidar BorgstrØm<br />
Svein Jakob Saltveit
INNHOLD<br />
SAMMENDRAG ...................................... ... 5<br />
INNLEDNING ............................................ 7<br />
STASJONSBESKRIVELSE ................................... 8<br />
MATERIALE OG METODER .................................. 15<br />
RESULTATER ............................................ 16<br />
Akerselva ................................. 16<br />
S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>nerelva ............ 22<br />
Holmenbekken - Hoffselva .................. 28<br />
Mærradalsbekken ........................... 35<br />
DISKUSJON ............................................. 39<br />
Akerselva ............. , ................. 39<br />
S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>nerelva ............ 40<br />
Holmenbekken - Hoffselva .................. 43<br />
Mærradalsbekken ........................... 44<br />
FORURENSNINGSINDEKS 46<br />
LITTERATUR ............................................ 52
SAMMENDRAG<br />
-5-<br />
BorgstrØm,R. <strong>og</strong> Saltveit,S.J. 1978. <strong>Faunaen</strong> i <strong>elver</strong> <strong>og</strong> <strong>bekker</strong><br />
<strong>innen</strong> <strong>Oslo</strong> kommune. Del II. Bunndyr <strong>og</strong> fisk i Akerselva,<br />
S<strong>og</strong>nsvannsbekken-Fr<strong>og</strong>nerelva, Holmenbekken-Hoffselva <strong>og</strong> Mærra-<br />
dalsbekken 1976 <strong>og</strong> 1977. Rapp. Lab. Ferskv. Økol. Innlands-<br />
fiske, <strong>Oslo</strong>, 38: 53 pp.<br />
T forbindelse med de tiltak som etterhvert vil bli satt i verk<br />
for å få bedret vannkvaliteten i vassdragene <strong>innen</strong> <strong>Oslo</strong> kommune,<br />
er det foretatt en undersØkelse av bunndyr <strong>og</strong> fisk i fire vass-<br />
drag for å belyse deres biol<strong>og</strong>iske status.<br />
Akerselva.<br />
Bunnfaunaen Øverst i vassdraget ned til Nydalen var dominert<br />
av dØgnflue- <strong>og</strong> vårfluelarver. Videre nedover hadde bunnfaunaen<br />
en sammensetning som er typisk for et vassdrag med stor organisk<br />
belastning. Den var her meget lite variert <strong>og</strong> bestod nesten<br />
utelukkende av fjærmygglarver <strong>og</strong> fåbØrstemark(Tubifex). Antallet<br />
av disse var imidlertid lavt, <strong>og</strong> det kan tyde på at Akerselva<br />
.er influert av annet enn boligkloakk. Ferskvannskrepsen<br />
forekom i stØrst mengde ved Nydalens Compagnie. Tilsammen<br />
fem fiskearter, Ørret, Ørekyt, krØkle, gjedde <strong>og</strong>'mort er påvist.<br />
Disse er imidlertid begrenset til strekningen ovenfor Nydals-<br />
dammen.<br />
S<strong>og</strong>nsvannsbekken- Fr<strong>og</strong>nerelva.<br />
Sterkest organisk belastning ble registrert her ved innlØpet<br />
til Fr<strong>og</strong>nerdammene . Bunnfaunaen bestod nesten utelukkende av<br />
Tubifeg , som utgjorde over 90 % av totalfaunaen . Nedenfor<br />
Fr<strong>og</strong>nerdammene synes vassdraget å være mindre belastet, <strong>og</strong><br />
faunaen var dominert av gråsugg ( Asellus ), snegl <strong>og</strong> igler.<br />
Fisk ble påvist i hele vassdraget , oa fire urter, Ørret , Ørekyt,<br />
gjedde <strong>og</strong> abbor ble funnet . Stor Ørret ble funnet både ovenfor<br />
<strong>og</strong> nedenfor Fr<strong>og</strong>nerdammene. Denne rekrutteres hØyst sannsynlig
I<br />
fra strekningen ovenfor Majorstua.<br />
Holmenbekken-Hoffselva.<br />
Bunnfaunaen på de to Øverste stasjonene i dette vassdraget<br />
var meget variert med mange arter tilstede. Dominerende grupper<br />
var steinflue-, dØgnflue- <strong>og</strong> vårfluelarver, <strong>og</strong> vassdraget synes<br />
her ikke å være særlig organisk belastet. Den kraftigste foru-<br />
rensningseffekt i dette vassdraget fremkom fØrst nederst i<br />
Makrellbekken <strong>og</strong> i Hoffsel va ved SchØyens Bilsentraler, der<br />
bunnfaunaen fullstendig var dominert av arter fra de to tole-<br />
rante gruppene fåbØrstemark eg fjærmygglarver. Tre fiskearter<br />
er påvist, Ørret, Ørekyt <strong>og</strong> abbor. Ørret ble funnet på alle<br />
stasjonene, med unntak av H1, der det ikke er registrert fisk.<br />
Mærr.adalsbekken.<br />
Denne bærer allerede Øverst preg av å være betydelig forurenset.<br />
Her var faunaen dominert av en forurensningstolerant dØgnflue-<br />
art, Baetis rhodani. Hardest belastet var vassdraget n.edstrØms<br />
krysningen med Ullernchausseen, der over 99,9% av faunaen bestod<br />
av.to meget tolerante grupper, fåbØrstemark(Tubificidae) <strong>og</strong><br />
fjærmygglarver. Fisk ble ikke registrert i Mærradalsbekken.<br />
En forurensningsindex er satt opp for alle vassdragene.
Y<br />
INNLEDNING<br />
-7-<br />
Den undersØkelsen som nå er utfØrt skal i fØrste rekke be-<br />
lyse den biol<strong>og</strong>iske status for vassdrag <strong>innen</strong> <strong>Oslo</strong> kommune.<br />
Resultatene vil således kunne nyttes som kontroll på eventuelle<br />
endringer som finner sted i vassdragene etterhvert som rense-<br />
tiltak settes i verk. Ett av målene med rensetiltakene er å<br />
få vassdragene så rene at fisk kan reprodusere <strong>og</strong> leve der.<br />
Ved de fleste undersØkelser av vannforurensninger her i landet,<br />
er det i fØrste rekke fysisk-kjemiske parametre <strong>og</strong> innhold<br />
av coliforme bakterier det er lagt vekt på. Biol<strong>og</strong>iske<br />
parametre (flora <strong>og</strong> fauna) har kun vært benyttet rent over-<br />
fladisk, som regel bare som tilleggsopplysninger ved bedØm-<br />
melse av forurensningsgrad. Fysisk-kjemiske målinger angir<br />
bare vannets tilstand på det tidspunkt prØven ble tatt.<br />
<strong>Faunaen</strong> er derimot avhengig av vassdraget som biotop. Når<br />
artenes livssyklus er kjent, kan derfor bunndyrsammensetningen<br />
på en lokalitet gi en bedre informasjon om forholdene over<br />
lengre tidsrom.<br />
Skal en dra nytte av f.eks. faunaen som indikator på foru-<br />
rensning, må en imidlertid ofte gå til artsnivå, fordi tole-<br />
ransegrensene ofte er meget varierende, selv <strong>innen</strong> samme<br />
slekt(Resh <strong>og</strong> Unzicker 1975). Slike undersØkelser sammen<br />
med fysisk-kjemiske målinger er tidligere her i landet be-<br />
handlet av Mellquist(1972), NIVA(1975,1976) <strong>og</strong> Saltveit(1977),<br />
men disse danner likevel unntakene,<strong>og</strong> samtlige er dessuten<br />
fra Østlandsområdet. I vurderingen av de enkelte vassdrag<br />
må derfor informasjon om arter fra tilsvarende studier i andre<br />
land trekkes inn, selv om det er lite trolig at en art stiller<br />
de samme Økol<strong>og</strong>iske krav i hele sitt utbredelsesområde.<br />
På grunn av for liten taksonomisk kapasitet har vi imidlertid<br />
ikke hatt mulighet til å artsbestemme alle dyregruppene. Det<br />
..er særlig lagt vekt på steinfluer, dØgnfluer, knott <strong>og</strong> snegl.
STASJONSBESKRIVELSE<br />
-8-<br />
Fig.l viser en kartskisse over de undersØkte vassdragene<br />
med stasjoner for innsamling av bunndyr <strong>og</strong> fisk. <strong>Oslo</strong> dann - <strong>og</strong><br />
kloakkvesenet har utfØrt månedlige fysisk-kjemiske målinger<br />
i disse vassdragene, med unntak av Akerselva. Gjennomsnitts-<br />
verdier for pH, kjemisk oksygenforbruk(KOF), ledningsevne,<br />
total fosfor, total nitr<strong>og</strong>en <strong>og</strong> innhold av coliforme bakterier<br />
i den perioden undersØkelsen dekker(november 1976 - september<br />
.1977) er satt opp i Fig.12, 16 <strong>og</strong> 20.<br />
AKERSELVA<br />
Akerselva eller Maridalsvassdraget har sin opprinnelse i<br />
Ølja nord i Nordmarka, <strong>og</strong> er viet stØrste vassdraget i <strong>Oslo</strong>.<br />
Vassdraget får navnet Akerselva etter at det har passert<br />
Maridalsvatnet. Elva munner ut i <strong>Oslo</strong>fjorden ved BjØrvika.<br />
Forbi trafikkmaskinen nedenfor GrØnland er elva lukket.<br />
I nedbØlfeltet nedenfor Maridalsvatnet er det betydelig<br />
boligbebyggelse><strong>og</strong> langs selve elva ligger det mye nyere <strong>og</strong><br />
eldre industri. Fysisk- kjemiske målinger er ikke foretatt<br />
etter 1973.<br />
St.Al. Strykparti ovenfor Frysja, like nedenfor gangbro<br />
over elva. LØs grus <strong>og</strong> steinbunn, noe moser, klart vann.<br />
St.Al b. FØrste strykparti på den relativt bratte strek-<br />
ningen ned mot Nydalsdammen. Storsteinet bunn, moser, klart<br />
vann.<br />
St.A2. (Fig.2). NedstrØms dammen, <strong>innen</strong>for området til<br />
Nydalens Corrpagnie,, Storsteinet bunn, mye moser, stri<br />
elv, noe uklart vann.<br />
St A3. Ved gangbro, like nedenfor Forenede Skrue <strong>og</strong> Nagle-<br />
fabrikker. Bunnsubstratet er her mer finkornet, med partier
Tryvasshi3gda<br />
StM1,<br />
StH2 \<br />
(Holmen<br />
tH ^iStF4<br />
Maridalsvatnet<br />
Fig . Kartskisse over undersØkte vassdrag i <strong>Oslo</strong> kommune.
Fig. 2. Akerselva, stasjon A2 juni 1977. (foto<br />
G. Wiig).<br />
Fig. 3. Akerselva, stasjon A5 juni<br />
G. Wiig).<br />
1977. (foto
med lØs stein. En stor del av det finkornete substratet be-<br />
står av svarte korn, antagelig jernholdige. Elva er he.,<br />
svært rolig. Samtlige ganger stasjonen ble besØkt i lØpet<br />
av november <strong>og</strong> desember f1Øt det en tynn oljefilm på vann-<br />
flaten. Svak kloakklukt, grått vann.<br />
St.A4. NedstrØms fossen under Beierbrua. Steinbunn, iblandet<br />
mye murstein, diverse kasserte redskaper o.a. skrot. Sterkt<br />
grumset, grått vann, kloakklukt. Slamlag over mye av bunnen.<br />
St.A5.(Fig.3). Ved gangbro mellom Nedre gt. <strong>og</strong> Østre Elve-<br />
bakke, på svak strykstrekning etter et stillere parti. Stein-<br />
<strong>og</strong> grusbunn. Mye organisk materiale, bl.a. en god del toilett-<br />
papir i prØvene. Sterkt grumset vann, kloakklukt.<br />
"Sewage fungus" (grå masse av bakterier, sopp, kloakkslam o.a.)<br />
på St.A3-A5, men særlig mye på St.A4 <strong>og</strong> A5.<br />
SOGNSVANNSBEKKEN-FROGNERELVA<br />
Vassdragets kilde er Aklungen ved Ullevålseter. På sin vei<br />
passerer det S<strong>og</strong>nsvatn fØr det renner ut i fjorden i Fr<strong>og</strong>ner-<br />
kilen. I nedslagsfeltet fra Gaustad <strong>og</strong> nedover er det bolig-<br />
bebyggelse. De fysisk-kjemiske undersØkelsene (Fig.12)<br />
viser at vassdraget like etter utlØpet fra S<strong>og</strong>nsvatn er lite<br />
forurenset. Ned til stasjon F2 (Anne-Mariesvei) Øker nærings-<br />
saltinnholdet meget lite. Kjemisk oksygenforbruk er <strong>og</strong>så<br />
lavt <strong>og</strong> "sewage fungus" er ikke påvist. E-coli innholdet<br />
er imidlertid meget hØyt <strong>og</strong> viser at betydelige mengder<br />
kloakk tilfØres vassdraget. Etter samlØpet med den sterkt<br />
forurensede Gaustadbekken, må vassdraget videre nedover<br />
karakteriseres som betydelig forurenset.<br />
St.Fl. Like etter utlØp fra S<strong>og</strong>nsvatn, Østre lØp. Stein- <strong>og</strong><br />
grusbunn der bunnprØvene ble tatt. Lengre nede er bekken mer<br />
stilleflytende, med finere bunnsubstrat <strong>og</strong> mye hØyere vegeta-<br />
sjon.<br />
St.F2.(Fig.4). Ved Anne-Mariesvei, fØr samlØp med Gaustad-<br />
bekken. Grusbunn, med noe stein. Relativt klart vann.
-12-<br />
St.F3. Gaustadbekken, i kulp fØr samlØp med S<strong>og</strong>nsvanns-<br />
bekken. Sterkt grumset vann, steinbunn med "sewage fungus".<br />
St.F3a. Strykstrekning, like etter samlØp mellom de to<br />
bekkene. Steinbunn, noe grumsete vann, noe "sewage fungus".<br />
St. F4. Inn1Øp Fr<strong>og</strong>nerparken, like etter utlØpet fra kulvert-<br />
rØr. Kloakklukt, grått vann. Stein <strong>og</strong> grusbunn med "sewage<br />
fungus".<br />
St.S. Strekningen fra nedre Fr<strong>og</strong>nerdam til innlØp i kulvert-<br />
rØr fØr Drammensveien . På det fØrste stykke er det flere<br />
mindre dammer med korte fall imellom. Fra utlØpet av Fr<strong>og</strong>ner-<br />
parken er det et jevnt fall ned til Drammensveien . Grumset<br />
vann , stedvis mye " sewage fungus".<br />
Fig.4. S<strong>og</strong>nsvannsbekken, stasjon Fig. 5. Holmenbekken, stasjon H2<br />
F2 mai 1978. (foto S.J.Saltveit) mai 1978. (foto S.J.Saltveit).
•<br />
HOLMENBEKKEN -HOFFSELVA<br />
-13<br />
Holmenbekken-Hoffselva er Øverst oppe dannet etter samlØp<br />
av Skådalsbekken <strong>og</strong> Styggedalsbekken, begge med kilder rundt<br />
Fr<strong>og</strong>nerseteren. Etter ut1Øp Smedstaddammene renner vassdraget<br />
sammen med Makrellbekken ut i Bestunkilen. Store deler av<br />
nedslagsfeltet har boligbebyggelse.<br />
Fr<strong>og</strong>nerseteren restaurant slapp tidligere ut renset kloakk<br />
i en sidebekk til Skådalsbekken. Selv om dette nå er over-<br />
fØrt til det lokale kloakknett, lekker fremdeles en del ut<br />
i vassdraget. Dette kommer tydelig til uttrykk i et rela-<br />
tivt hØyt colitall allerede Øverst i vassdraget(Fig.16).<br />
Imidlertid indikerer de andre faktorene bare en liten grad<br />
av forurensning. Nedover vassdraget Øker ikke graden av<br />
forurensning særlig fØr etter samlØpet med Makrellbekken.<br />
Denne er sterk forurenset nederst <strong>og</strong> resten av vassdraget<br />
må etter samlØpet karakteriseres som sterkt forurenset.<br />
St.Hl. Skådalsbekken, ca. 200m ovenfor Holmenkollbanen.<br />
Steinbunn med noe mose. Klart vann.<br />
St.H2.(Fig.5). Holmenbekken nedstrØms Stasjonsveien.<br />
Stein- <strong>og</strong> grusbunn, relativt klart vann, men noe " sewage<br />
fungus" på et parti langs ene bredden, p.g.a. et utslipp<br />
like ovenfor.<br />
St-H3. Hoffselva, like fØr samlØp med Makrellbekken, stor-<br />
steinet kulp like under fossen.<br />
St.H4. Makrellbekken like fØr samlØp med Hoffselva. Kloakk-<br />
lukt, noe "sewage fungus".<br />
St.HSa. Hoffselva, like nedenfor Hoffsdammen. Fjell, stor-<br />
steinet bunn. Relativt klart vann.<br />
St.H5.(Fig.6). Hoffselva ved SchØyens Bilsentraler, nedenfor<br />
Eureka. Sterkt grumset vann, "sewage fungus", kloakklukt,<br />
oljefilm på vannflaten.
MF'RRADALSBEKKEN<br />
Mærradalsbekken har sin opprinnelse ved Voksenlia. Den ren-<br />
ner ned gjennom Mærradalen <strong>og</strong> ut i fjorden ved Bestun. Dette<br />
er det minste av de undersØkte vassdragene. Store deler av<br />
nedslagsfeltet har boligbebyggelse. Vassdraget er Øverst<br />
moderat til betydelig forurenset (Fig.20). HØyt coli-<br />
tall indikerer stor kloakkforurensning. Ned til stasjon<br />
M2 ved Ullernehaussen Øker forurensningsgraden ytterligere<br />
<strong>og</strong> resten av vassdraget må betegnes som sterkt forurenset.<br />
St.Ml. NedstrØms krysning av SØrkedalsveien, ved gangbro.<br />
Stein - <strong>og</strong> grusbunn, noe leire , svak kloakklukt.<br />
St.P12. NedstrØms krysning av Ullernchausseen. Strykparti<br />
med steinbunn. Kraftig belegg med "sewage fungus", kloakk-<br />
lukt <strong>og</strong> grått vann.<br />
St.M3. (Fig.7). Ved Bestum postkontor. Steinbunn, mye<br />
"sewage fungus", kloakklukt <strong>og</strong> grått vann.<br />
Fig. 6. Hoffselva, stasjon HS Fig. 7: Mærradalsbekken,stasjon<br />
mai 1978. (foto S.J.Saltveit). M3 mai 1978 . (foto S.J.Saltvei-).
-15-<br />
Oksygeninnholdet synes å være hØyt på alle stasjonene, vari-<br />
erende fra 14-8 mg o/Dalt avhengig av tid<br />
<strong>Oslo</strong> Vann- <strong>og</strong> kloakkvesen).<br />
MATERIALE OG METODER<br />
A. Bunndyr.<br />
på året (opp].<br />
Til innsamlingen av bunndyr ble den såkalte sparkemetoden<br />
benyttet (Frost et al 1971). En håv holdes vertikalt i vann-<br />
massene med nedre kant mot substratet. Håven holdes stØdig<br />
i strØmmen ved å sette det ene beinet bak rammen håvposen<br />
er festet i. Med den andre foten rotes så substratet i for-<br />
kant av håven opp, <strong>og</strong> dyr, planter <strong>og</strong> planterester fØres av<br />
strØmmen inn i håven. Innsamlingstiden har vært 1/2-1 min.<br />
pr.prØve,<strong>og</strong> det ble tatt 3-5 prØver fra hver lokalitet.<br />
Havens åpning var 30x30 cm <strong>og</strong> maskevidden 0.45mm. PrØvene<br />
innsamlet i 1976 <strong>og</strong> i juni 1977 ble frosset ned, mens prØvene<br />
i september 1977 ble fiksert på 4% formalin. Dette ble gjort<br />
fordi det viste seg at bl.a. Tubificidae ble fort Ødelagt<br />
under tiningen.<br />
B. Fisk.<br />
Fisk ble innsamlet v.h.a. et elektrisk fiskeapparat kon-<br />
struert av ing. S.Paulsen, Trondheim. Det har en utgangs-<br />
spenning på 1600 V, frekvens på 40 <strong>og</strong>, 80 Hz.<br />
Tabell 1 viser hvilke stasjoner det er fisket på <strong>og</strong> lengden<br />
på elvestrekningen avfisket. Strekningene er kun fisket<br />
en gang ved hver innsamling, idet hovedhensikten var å regi-<br />
strere om det var fisk til stede. Endel fisk ble lengdemålt<br />
<strong>og</strong> veid fØr utsetting. Noe fisk ble <strong>og</strong>så avlivet for nærmere<br />
studier av alder, vekst <strong>og</strong> ernæring.<br />
Feltarbeidet er utfØrt i tidsrommene 16.11-17.12-1976, 26.5-<br />
11.6 <strong>og</strong> 27-29.9-1977.
-16-<br />
Tabell 1. Anslagsvis lengde i m på de avfiskete elve-<br />
strekninger i de undersØkte elvene/bekkene i november/<br />
desember 1976, juni <strong>og</strong> september 1977. + Fisket fore-<br />
gått i kulp.<br />
Akerselva S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Holmenbekken- Mærradals -<br />
Fr<strong>og</strong>nerelva . Hoffselva bekken<br />
Al Alb A2 Al A4 AS Fl F21 F3 F3a F4 FS H1 H2 H3 M4 HS HSa M1 M2 M3<br />
30 75 100 100 40 25 50 100 + 10 30 50 100 100 + 75 50 20 100 50 25<br />
1). Ved bestandsestimeringen i juni 100x4 m strekning.<br />
På stasjon F2 ble det i juni 1977 foretatt en estimering av<br />
Ørretbestanden. En 100 meter lang <strong>og</strong> ca.4m bred elvestrekning<br />
ble sperret med netting <strong>og</strong> deretter avfisket en gang.<br />
Fanget Ørret ble merket ved fet'tfinneklipping <strong>og</strong> satt ut<br />
igjen. Etter en times pause, ble så strekningen avfisket<br />
på nytt fem ganger. Merket <strong>og</strong> umerket fisk ble notert <strong>og</strong><br />
bestanden beregnet ved regressjonsanalyse (Leslies metode)<br />
(Ricker 1975).<br />
RESULTATER<br />
Akerselva.<br />
Bunndyr.<br />
Resultatene fra bunndyrinnsamlingene i Akerselva er satt opp<br />
i Fig.8 <strong>og</strong> 9. En artsliste er satt opp i Tabell 2.<br />
DØgnfluer <strong>og</strong> vårfluer dominerte i vassdragets Øverste del<br />
(Fig.9). Disse avtok i betydning nedover vassdraget <strong>og</strong> på<br />
de to nederste stasjonene bestod faunaen nesten utelukkende<br />
av fåbØrstemark <strong>og</strong> fjærmygg.
Fåberstemark<br />
Døgnfluer<br />
Vårfluer<br />
Steinfluer<br />
Andre<br />
Dlpterat)<br />
Snegl<br />
Ferskvannskreps<br />
Andre<br />
El<br />
L2)<br />
-17-<br />
Im<br />
M<br />
S<br />
0<br />
ANTALL<br />
N<br />
N O O<br />
O O O O<br />
}<br />
NOVEMBER 1979 I JUNI 1977 l SEPTEMBER 1*77<br />
05 Al =A2 QA3 MA4 A5<br />
Fig. 8. Gjennomsnittsantall pr. minutt rote-<br />
prØve av bunndyr på forskjellige stasjoner i<br />
Akerselva i november 1976 <strong>og</strong> i juni <strong>og</strong> september<br />
1977.<br />
1) Sviknott, stankelbein, klegg. 2) Asellus.<br />
3) dominans av ertemuslinger.<br />
0<br />
I<br />
3)
-18-<br />
Både mengdemessig <strong>og</strong> med hensyn til antall arter/grupper<br />
er faunaen rikest på de to Øverste stasjonene. På stasjon Al<br />
var dØgnfluene <strong>og</strong> vårfluene dominerende. Tallsmessig ut-<br />
gjorde de hver for seg en like stor del av faunaen (Fig.8),<br />
<strong>og</strong> tilsammen 70% av det totale for perioden november 1976<br />
til september 1977. Flest dØgnflue arter ble funnet i sep-<br />
tember 1977, men dØgnfluene var i hele perioden dominert av<br />
to arter, Baetis rhodani <strong>og</strong> Heptagenia sulphurea. Stasjon Al<br />
er den eneste lokaliteten i Akerselva der det ble funnet knott<br />
(Fig.8). I tillegg til de to artene i Tabell 2, ble Eusimulium<br />
latipes funnet i januar 1977. Steinfluene hadde sin største<br />
utbredelse på stasjon Al. Av de tre artene funnet her(Tabell 2),<br />
utgjorde Isoperla grammatica den stØrste andelen.<br />
A1+<br />
A2+<br />
A3+<br />
A4+<br />
AS} (Stein- Vårfluer<br />
fluer<br />
Døgnfluer Fåbørstemark FJwr- Andre<br />
mygg<br />
Fig. 9. Prosentvis sammensetning av bunndyrfaunaen på<br />
de forskjellige stasjonene i Akerselva i perioden nov-<br />
ember 1976 til september 1977.<br />
20%
-19-<br />
Tabell 2. Arter av steinfluer, dØgnfluer, knott, snegl <strong>og</strong> krepsdyr<br />
funnet i Akerselva i november 1976 <strong>og</strong>i juni <strong>og</strong> september 1977.<br />
Al A2 A3 A4 hs<br />
AKT NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT NOV JUNI<br />
Steinfluer<br />
ISoperla grammatica 7.0 2.3 23.0<br />
Amphinemura borealis 1.4 1.7<br />
Leuctra fusca<br />
NØUCB avicularls 0.7<br />
nmgnfluer<br />
n,7<br />
Baetis rhodani + 43.6 1n6.7 + 31n. 3 618.0 + 0.7 0.7<br />
Nentagenia sulPhurea + 18.n 58 .3 + 2.7 2.7 +<br />
Lenthophlebia marginata n,3 2.7 n.3<br />
Evhemerella ignita n.3<br />
Caenis horaria 0.3 n,3<br />
C. luctuosi<br />
Knott<br />
Simullum nitidifrons + 3.3<br />
S. sublacustre<br />
snegl<br />
Lvmnea sp. 0.3<br />
+<br />
Bathyomphalus contortus 0.3 0.3 0.3<br />
Gyraulus acronicus 0.3<br />
n.3<br />
Ancvlus fluviatilis 1.0<br />
Krepsdyr ---<br />
Asellus aquaticus 0.7<br />
Astacus a stacus + + 0.7 1.0<br />
+ ikke opptalt.<br />
Tallmessig er faunaen på stasjon A2 den rikeste. Imidler-<br />
tid var denne fullstendig dominert av en orden, dØgnfluene,<br />
som utgjorde hele nitti prosent av totalfaunaen i undersØkelses-<br />
perioden(Fig.9). Spesielt var antallet hØyt i september<br />
1977(Fig.8). Dominerende art var B.rhodani(Tabell 2).<br />
Vårfluene <strong>og</strong> steinfluene avtar her både artsmessig <strong>og</strong>,i<br />
antall(Tabell 2 <strong>og</strong> Fig.8). Den ene steinfluearten, Nemoura<br />
avicularis, funnet her ble ikke funnet på stasjon Al. Denne<br />
foretrekker innsjØer eller roligflytende <strong>elver</strong> som leveplass,<br />
<strong>og</strong> kan være tilfØrt lokaliteten fra Nydalsdammen.<br />
Ferskvannskrepsen forekom her i stØrst antall. Dette kan<br />
skyldes at bunnsubstratet muligens er bedre egnet som opp-<br />
holdssted for kreps i forhold til stasjon Al. Antall fanget<br />
.tilsvarte ca.10/m2. Tettheten er trolig langt hØyere, idet<br />
mange kreps vil unnvike håvåpningen.
-z0-<br />
På stasjon P3 fant det sted et meget kraftig avtak både<br />
i individantall <strong>og</strong> antall grupper. Forholdene synes å ha<br />
vært best i november 1976. Sammenlignet med september<br />
1977, da faunaen bare besto av et meget lite antall fjærmygg-<br />
larver <strong>og</strong> fåbØrstemark(Fam.Tubificidae)(Fig.8), ble det i<br />
1976 <strong>og</strong>så funnet et relativt hØyt antall dØgnfluelarver <strong>og</strong><br />
<strong>og</strong>så endel vårfluelarver.<br />
Antall grupper reduseres ytterligere på stasjon A4, idet<br />
både vårfluer <strong>og</strong> sviknott forsvinner. Tallmessig fant<br />
det imidlertid sted en Økning sammenlignet med stasjon A3.<br />
<strong>Faunaen</strong> var fullstendig dominert av fåbØrstemark(Tubificidae)<br />
<strong>og</strong> fjærmygglarver(Fig.9). Fjærmygglarvene var bare av<br />
betydning i september 1977. Et individ av B.rhodani i<br />
juni <strong>og</strong> stankelbeinlarven(Tipulidae) i november.er hØyst<br />
sannsynlig tilfØrt lokaliteten ovenfor.<br />
Dominansen av fåbØrstemark(Tubificidae) Økte ytterligere<br />
på stasjon A5(Fig.9). Fjærmygglarvene var <strong>og</strong>så her sterkest<br />
representert i september, da de ble funnet i et stØrre<br />
antall enn fåbØrstemark(Fig.8). Eneste art påvist i tillegg<br />
til de to nevnte grupper, var gråsugge(Asellus aquaticus),<br />
funnet i november.<br />
Fisk.<br />
Fig.10 viser hvor det er elektrofisket i Akerselva <strong>og</strong><br />
hvilke fiskearter som er tatt.<br />
På Øverste stasjon, Al, er det registrert Ørret, Ørekyt<br />
<strong>og</strong> mort. Lengre nede i elva, på stasjon Al b, et stykke<br />
ovenfor Nydalsdammen, ble det ved fisket i desember 1976<br />
tatt gjedde <strong>og</strong> krØkle.<br />
På de andre stasjonene, fra <strong>og</strong> med Nydalen Compagnie til<br />
Elvebakke, er det ikke registrert fisk på tross av at det<br />
er fisket under gustige forhold med liten vannfØring i<br />
elva.
Fig. 10. Påviste fiskearter under elektrofisket i<br />
Akerselva i desember 1976, mai 1977 <strong>og</strong> september 1977.<br />
♦ fiS9kested. g ® ørret ,gc ^ Ørekyt,<br />
gjedde D krØkle <strong>og</strong> ^^, mort.
-22-<br />
S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>nerelva.<br />
Bunndyr.<br />
På grunn av meget lav vannstand, er Øverste stasjon i dette<br />
vassdraget bare blitt innsamlet en gang i november 1976.<br />
Tallmessig var faunaen meget fattig(Fig.ll). De viktigste<br />
gruppene var fjærmygglarver, vårfluelarver <strong>og</strong> ertemuslinger.<br />
Dominans av nettsp<strong>innen</strong>de vårfluer <strong>og</strong> muslinger indikerer<br />
en viss påvirkning på faunaen fra S<strong>og</strong>nsvatn. Steinfluene<br />
var representert med tilsammen 7 arter, alle imidlertid i<br />
et meget lite antall (Tabell 3). Også dØgnfluene var<br />
antallsmessig svakt representert, med tilsammen tre arter.<br />
Noen få eksemplarer av ferskvannskreps ble funnet (Tabell 3).<br />
Tabell 3. Gjennomsnittsantall pr. minutt av arter av stein-<br />
fluer, dØgnfluer, knott, snegl <strong>og</strong> krepsdyr på forskjellige<br />
stasjoner i S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>nerelva i november 1976 <strong>og</strong><br />
i juni <strong>og</strong> september 1977. ___<br />
F1 F2 F4 FS<br />
ART NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT<br />
Steinfluer<br />
Isooerla dif£ormis<br />
I.grammatica 2.7 2.7 0.7 8.7<br />
Siohonouerla burmeisterl 0.3 0.7<br />
Amphinemura bonealis 2.3 1.4<br />
A.sulclcollis 1.0 37.3 0.7 18.0<br />
A.standfussi<br />
Nemoura avicularis 0.3 0.7<br />
N.cinerea 0.3 0.7<br />
Protonemura meverl 2.0 11.3<br />
Leuctra hiopopus 1.0 0.7 4.0<br />
Dpgn£luer<br />
Baetis rhodani 120.7 473.3 1188.7 5.7 1.3 4.7<br />
Centroptilum ? 1.3<br />
Lentoohlebia marglnata 6.3<br />
L.ves]2«tina 1.0 -<br />
Knott<br />
0.7<br />
Eusimulium vernum 5.3 11.3<br />
E.aublaCUatre<br />
Snegl<br />
Bathyomohalus contortus + + +<br />
GGyraulus acronlcus + + +<br />
Ancylus fluviatills 1.3 0.3<br />
Valvata piaclnalis ? + + +<br />
Krepsdyr<br />
Astacus astacus 1.7<br />
Asellus aauatlcus 0.7 68.7 96.7 322.7<br />
+-Hele sneglematerialet er ikke verifisert.<br />
2.7<br />
2.7
Fåbørs,temark<br />
FjærmYg9<br />
4<br />
Degnf luer<br />
Vårfluer<br />
9v. -74<br />
r'<br />
Stein f err<br />
Knott<br />
'^^u/ om -^<br />
llu<br />
Andre<br />
Dipter å )<br />
Snegl<br />
Biller ^•• _<br />
l<br />
a<br />
m. -\<br />
Asellus<br />
Igler<br />
Andre gruppe<br />
O O O O<br />
O<br />
O<br />
O<br />
O<br />
N<br />
-23-<br />
O O O<br />
ANTALL<br />
O<br />
O<br />
O O<br />
O<br />
O<br />
N<br />
O O O O<br />
-<br />
O O O O<br />
NOVEMBER 1976 JUNI 1977 SEPTEMBER 1977<br />
T.. F1 n F2 F4 = FS<br />
Fia. 11. Gjennomsnittsantall av bunndyr pr. minutt roteprØve på<br />
forskjellige stasjoner i S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>nerelva i november<br />
1976 <strong>og</strong> i juni <strong>og</strong> september 1977. 1) sviknott, klegg. 2) fersk-<br />
vannskreps, ertemuslinger, midd.<br />
N<br />
O O
Q<br />
mi<br />
-24-<br />
c E<br />
S CL<br />
S a<br />
^<br />
...............<br />
t<br />
f W<br />
.<br />
a<br />
«<br />
.O «<br />
0<br />
. c ^<br />
M<br />
n<br />
e<br />
O<br />
10 + O O)<br />
LL<br />
E<br />
LL<br />
Y ]e y 1 O<br />
^ ° \ ^ ^.. Y<br />
0<br />
e o<br />
_ N N<br />
E e<br />
u<br />
N<br />
^<br />
q e 0<br />
t<br />
e^ eN<br />
LL<br />
Ca ^<br />
ø nQ<br />
r<br />
m<br />
^<br />
w<br />
a<br />
OI<br />
A<br />
O<br />
^ r<br />
C •<br />
m ^<br />
« .r<br />
H<br />
r<br />
•<br />
i O<br />
^ ^rn^<br />
bD<br />
O
-25-<br />
Dominerende gruppe på stasjon F2 var dØgnfluene(Fig.12),<br />
<strong>og</strong> spesielt i september 1977 var antallet meget hØyt.<br />
Det var imidlertid bare en art, B.rhodani (Tabell 3).<br />
De store mengdene biller funnet på stasjon F2, var ute-<br />
lukkende små eksemplarer tilhØrende slekten Helmis. Knott<br />
ble bare påvist på denne stasjonen <strong>og</strong> var representert med<br />
to arter (Tabell 3). Steinfluene <strong>og</strong> vårfluene hadde <strong>og</strong>så<br />
her sin rikeste forekomst <strong>og</strong> i noenlunde samme mengde begge<br />
år. Imidlertid utgjorde de ingen betydelig andel av faunaen.<br />
Steinfluene var representert med tilsammen 9 arter, der<br />
A.sulcicollis var den viktigste (Tabell 3).<br />
Ned til stasjon 4 avtok B.rhodani meget kraftig i antall<br />
(Fig.ll). Steinfluelarvene forsvant, <strong>og</strong> vårfluer ble bare<br />
påvist i desember1976. Samtidig foregikk det en meget<br />
kraftig Økning i antall fåbØrstemark:(dominert av Tubifex)<br />
(Fig.ll). Denne gruppen utgjorde her over 90% av total-<br />
faunaen. De Øvrige gruppene, med unntak av fjærmygg, var..<br />
meget svakt representert.<br />
På stasjon FS gikk antallet fåbØrstemark igjen meget sterkt<br />
tilbake. <strong>Faunaen</strong> var dominert av grupper som lengre oppe i<br />
vassdraget ikke ble påvist eller bare var svakt representert<br />
(Fig.ll <strong>og</strong> 12). Totalantallet var imidlertid langt lavere<br />
her enn på F4. Gråsugg(Asellus aquaticus) ble funnet i<br />
stØrst antall(Fig.ll),deretter fulgte snegl, igler <strong>og</strong> fjær-<br />
mygg. Snegl var representert med relativt mange arter,<br />
hvorav vanlig skivesnegl(Gyraulus acronicus) <strong>og</strong> remsnegl<br />
(Bathyomphalus contortus) var de viktigste (Tabell 3). I<br />
tillegg til disse gruppene ble bare noen fåbØrstemark <strong>og</strong><br />
en steinfluelarve funnet Da stasjon F5.<br />
Fisk.<br />
I dette vassdraget er det ialt påvist fire fiskearter,<br />
Ørret, gjedde, abbor <strong>og</strong> Ørekyt. Fig.13 viser hvor de<br />
enkelte arter er registrert.
-26-<br />
Fig. 13. Påviste fiskearter under elektrofisket i S<strong>og</strong>nsvanns<br />
bekken - Fr<strong>og</strong>nerelva i desember 1976, mai - juni 1977 <strong>og</strong> nov-<br />
ember 1977.<br />
,ø> fiskested. ^ Ørret,^II Ørekyt, gjedde <strong>og</strong><br />
abbor.<br />
Ørret forekommer på hele strekningen mellom S<strong>og</strong>nsvatn <strong>og</strong><br />
ned mot gamle Drammensvei. Bare i mai 77 ble det ikke fanget<br />
eller påvist Ørret nedenfor Fr<strong>og</strong>nerparken(St.F5).<br />
Abbor <strong>og</strong> gjedde er bare påvist på strekningen like neden-<br />
for S<strong>og</strong>nsvatn(St.Fl). Det ble imidlertid sett stor fisk<br />
i Fr<strong>og</strong>nerdammen i mai 77, men det var ikke mulig å avgjØre<br />
om det var gjedde eller Ørret.
-27-<br />
Ørekyt er bare tatt på nederste stasjon F5 , men den finnes<br />
på flere strekninger i S<strong>og</strong>nsvannsbekken<br />
Tettheten av Ørret varierer mye på de fem undersØkte strek-<br />
ningene. Det er særlig stor tetthet på st.F2(Anne Mariesvei).<br />
Her ble det ved en bestandsmåling i juni 77 funnet at det<br />
var 56 Ørret pr.100 m2, fordelt med 16 fisk i lengdegruppe<br />
6- lOcm, 23 i lengdegruppe 11-14cm, 13 i lengdegruppe 15-18em<br />
<strong>og</strong> 4 i lengdegruppe over 19em. I vekt tilsvarer dette ca.<br />
1600 gram pr.100m2 eller 160 kg/ha.<br />
Fig.14 viser lengdefordelingen av Ørret tatt på denne stasjon-<br />
en. Hovedmengden ligger mellom 10 <strong>og</strong> 17em, men det forekommer<br />
<strong>og</strong>så endel mindre Ørret (0+) <strong>og</strong> Ørret over 20cm.<br />
Mageinnholdet ble unders¢kt i seks Ørret fra samme stasjon<br />
i november 77. Ørreten hadde spist fåbØrstemark, fjærmygg-<br />
larver, vårfluelarver, steinfluelarver <strong>og</strong> gråsugg, Fjærmygg<br />
utgjorde ca.45% av magevolumet <strong>og</strong> fåbØrstemark ca.32%.<br />
20-1<br />
10-I<br />
m 20^<br />
^ i<br />
¢ .<br />
10i<br />
Des. 76<br />
LF-1 FL<br />
Mai 77<br />
Li L-,- i n<br />
10 15 20 25<br />
Lengde, em<br />
Fig. 14. Lengdefordelingen av Ørret tatt<br />
ved elektrofiske på stasjon F2 (Anne Maries<br />
vei) i desember 1976 <strong>og</strong> mai 1977.
-28-<br />
Også nederst i Gaustadbekken(st.F3 ) star det mye Ørret, men<br />
her er det ikke registrert småfisk . I fem undersØkte Ørret<br />
fra denne stasjonen dominerte fjærmygglarver med ca.85å av<br />
mageinnholdet.<br />
På de to nederste stasjonene(F4 <strong>og</strong> FS), d.v.s. ved innlØpet<br />
til Fr<strong>og</strong>nerparken, <strong>og</strong> på strekningen nedenfor Fr<strong>og</strong>nerparken,<br />
er det heller ikke registrert småfisk. Både i desember 76 <strong>og</strong><br />
november 77 ble det imidlertid tatt gytefisk her, <strong>og</strong> det finner<br />
hØyst sannsynlig <strong>og</strong>så sted gyting på disse strekningene, for<br />
i en undersØkt Ørret utgjorde r<strong>og</strong>n hoveddelen av mageinnholdet.<br />
Holmenbekken - Hoffselva<br />
Bunndyr.<br />
Bunnfaunaen på de tre Øverste stasjonene i dette vassdraget<br />
var relativt variert, med mange grupper/arter tilstede. Det<br />
var fØrst på stasjon H4 (Makrellbekken) <strong>og</strong> HS at de fleste<br />
grupper falt ut. På disse to stasjonene dominerte fåbØrste-<br />
mark op, fjærmygglarver (Fig. 15 <strong>og</strong> 16). En artsliste er satt<br />
opp i Tabell 4.<br />
Stasjon Hl hadde det laveste totale individantall. Dominerende<br />
gruppe var steinfluelarver med over 45% av totalantallet(Fig.16).<br />
Denne faunaen var mest tallrik i desember <strong>og</strong> i september.<br />
Det ble tilsammen funnet hele 13 arter (Tabell 4), men det<br />
var stor variasjon i artssammensetning <strong>og</strong> dominansforhold<br />
mellom 1976 <strong>og</strong> 1977 ( se Tabell 4). Andre viktige grupper<br />
var knott <strong>og</strong> fjærmygglarver. Sistnevnte var imidlertid<br />
bare spesielt tallrik i september 1977 (Fig.15). DØgnflue-<br />
larver ble ikke funnet i desember, mens det året etter ble<br />
påvist en art, Baetis rhodani (Tabell 4).<br />
På stasjon H2 Økte det totale individantall kraftig. Spesielt<br />
var dette tilfelle i september 1977, da det ble funnet tildels<br />
store mengder dØgnfluelarver, steinfluelarver <strong>og</strong> fjærmygg-<br />
larver (Fig.15). FØrstnevnte gruppe, som hovedsaklig besto<br />
av en art, B.rhodani (Tabell 6), utgjorde 40% av faunaen
Fåbørstømark<br />
Fjærmygg<br />
Døgnfluer<br />
vårfluer<br />
Steinfluer<br />
Knott<br />
L<br />
Andre<br />
Dipteralj<br />
Biller A<br />
Asellus<br />
//<br />
Snegl<br />
: le,<br />
Andre grupper<br />
-<br />
-29-<br />
ANTALL<br />
N O O O<br />
O O O O O<br />
N<br />
O O O O O<br />
O O p O O p<br />
- - - - - - - - - - - -<br />
MMM=<br />
DESEMBER 1978 JUNI 1977 SEPTEMBER 1977<br />
®H1 Ci1-12 Q H3 =Hd HS<br />
Fig. 15. Gjennomsnittsantall av bunndyr pr. minutt<br />
roteprØve pa forskjellige stasjoner i Holmenbekken-<br />
Hoffselva i desember 1976 <strong>og</strong> i juni <strong>og</strong> september 1977.<br />
1) sviknott, stankelbein, klegg. 2) midd, igler,<br />
ertemuslinger.
m<br />
Q<br />
ø<br />
u<br />
x G<br />
x G<br />
1<br />
-30-<br />
Y ?<br />
'<br />
E oO<br />
n.A:. -..._» •...•..•...- ...-..^...^.3.a..n.•'<br />
.S. : . y i.<br />
N ^<br />
E<br />
C<br />
N<br />
x<br />
+ N<br />
x<br />
x<br />
n<br />
x<br />
i<br />
0<br />
E<br />
z ^<br />
e<br />
^g<br />
9<br />
N<br />
$ix<br />
m<br />
0<br />
^cm<br />
1-^
-31-<br />
Tabell 4. Gjennomsnittsantall pr. minutt av arter av stein-<br />
fluer, dØgnfluer, knott, snegl <strong>og</strong> krepsdyr på forskjellige<br />
Stasjoner i Holmenbekken - Hoffselva i november 1976 <strong>og</strong> i<br />
juni <strong>og</strong> september 1977.<br />
H1 H2 H3 N4<br />
ART NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT<br />
Steinfluer<br />
Diura nanseni 2.0 3i.0<br />
Isoperla grammatica 8.0 0.6 n.7 .<br />
SSphonoperla burmeisteri 3.2 3.0 1.0 3.0 42.7<br />
BrachYptera risi 1 10.7 50.0 6.0 5.0 0.3<br />
.<br />
Amohinemura standfus_si 0.3 7.0 .<br />
A.sulcicollis 34.8 21.3 94.0 36.6 8.3 511.3<br />
Nempura avicularis 0.4 I 1.0<br />
Nccinerea - 11.2 19.3 2.0 2.0 0 . 7 19.3 ^<br />
-<br />
Nemurella picteti<br />
1.2<br />
Protonemura meveri 31 .0 0.6 0.7<br />
Ca nia sp. 2.8 - 3.0 1.6 30.7 I . .<br />
Capnopsis schilleri 1.3 .<br />
.<br />
Leuctra digitata 0.3<br />
L.fusca -<br />
4.0<br />
L. hippoous 27.6 91.0 8.6 47.3<br />
L. nigra 13 .6 1.0 1.0 0.7<br />
Dpgnfluer , -<br />
Baetis muticus 4.0 3'3<br />
B.rhodanl 34.7 50.5 93 . 0 1276.7 620.0 201.3 956.7 2.7 0.762.7<br />
Lepthophlebia marglnata<br />
Baetis SP. . 1.0<br />
Knott<br />
Eusimullum latines- gr. 43.3 .<br />
E'.aureum<br />
8.7.<br />
E.crvophilium<br />
25.3<br />
E. vernum 98 . 4 64.3 38.0 10.0<br />
Similium ornatum - gr . 9.3 41.3 2.6 0.6<br />
S.nitidifrons 3.6 48.0 . 5.3 '<br />
S.sublacustre<br />
0.7<br />
99.3 15.3<br />
-8.avgvreatum . 2.0 0.7 •<br />
Snegl<br />
Lvmnea truncatula<br />
Bathvomphalus contortus 3.3 - 39.3<br />
-GVraulus adronicus<br />
+. +<br />
G.crista + +<br />
Hlpbeutis complanatus ? +<br />
Krepsdyr<br />
Asellus aguaticus 0.6 0.7 17.3 3. 3 0.7 21.3<br />
+ Hele .neglematerialet er ikke verifisert.<br />
(Fig.16) , mens steinfluelarvene <strong>og</strong> fjærmygglarvene utgjorde<br />
hver noe over 20%. Totalt ble 14 steinfluearter påvist, men<br />
aldri flere enn ni arter var tilstede samtidig(Tabell 4).<br />
Dominerende art var Amphinemura sulcicollis..<br />
0.7
-32 -<br />
Pa stasjon H3 skjedde det ingen ytterligere Økning i total-<br />
antallet. Imidlertid forsvant steinfluene, som var en av de<br />
viktigste gruppene på stasjonene ovenfor. DØgnfluene Økte<br />
her noe i antall, <strong>og</strong> var <strong>og</strong>så den dominerende gruppe, med<br />
B.rhodani som vanligste art. Deretter fulgte fjærmygglarvene,<br />
som var i stØrst antall i desember. Vårfluelarvene hadde her.<br />
sin rikeste forekomst, men utgjorde under 10% av faunaen.<br />
Filtrerende arter dominerte. Påvirkning på faunaen fra<br />
dammene ovenfor indikeres <strong>og</strong>så ved en relativ tallrik knott-<br />
fauna(Fig.15<strong>og</strong> Tabell 4). Snegl, som ikke ble funnet hØyere<br />
opp i vassdraget, kommer inn på denne stasjonen. De stØrste<br />
mengdene ble funnet i september 1977(Fig.15).,<strong>og</strong> i tillegg<br />
til artene i Tabell 4, ble et skall av Ancylus fluviatilis<br />
påvist.<br />
På stasjon HS ved SchØyens Bilsentraler forsvant de aller<br />
fleste gruppene(Fig.15). Det ble her funnet en fauna som<br />
fullstendig var dominert av fåbØrstemark(hovedsaklig Tubi-<br />
fex)(Fig.18). Fjærmygglarver ble funnet i små mengder, men<br />
var tilstede i hele innsamlingsperioden. Ved siden av disse<br />
ble sviknott registrert i desember <strong>og</strong> juni, mens det i sep-<br />
tember ble funnet en vårfluelarve. Totalantallet var av<br />
samme stØrrelsesorden som funnet på stasjon H2 <strong>og</strong> H3.<br />
Det totale individantallet på stasjon H4, i sidevassdraget,<br />
Makrellbekken, var noe hØyere enn i hovedvassdraget. Hoved-.<br />
mengden bestod imidlertid av fåbØrstemark <strong>og</strong> fjærmygglarver<br />
(Fig.15), <strong>og</strong> spesielt i september var antallet av disse<br />
hØyt. Tilsammen utgjorde de 98% av totalfaunaen. Av de<br />
Øvrige påviste grupper var dØgnfluelarvene <strong>og</strong> vårfluelarvene<br />
mest tallrike. To sneglearter ble funnet i september(Tabell 4).<br />
Fisk.<br />
Fig.17 viser hvilke stasjoner det er registrert fisk på <strong>og</strong><br />
hvilke arter som ble påvist.
-33-<br />
Fig. 17. Påviste fiskearter under elektrofisket i Holmenbekken<br />
- Hoffselva i desember 1976, mai/juni 1977 <strong>og</strong> desember<br />
1977.<br />
fiskested . '. :< gret , < 1c Ørekyt<br />
<strong>og</strong> abbor.<br />
På st.Hl, i Skådalen, er det ikke registrert fisk. Så langt<br />
oppe i vassdraget blir trolig vannfØringen i visse perioder<br />
så liten at dette nok forklarer hvorfor fisk ikke finnes her.<br />
På :strekningen fra Holmendammen <strong>og</strong> oppover mot Grenseveien<br />
(st.H2) er det relativt mye Ørret. Fig.18 viser lengdefor-<br />
delingen av Ørret tatt på denne strekningen. Det er mye<br />
sommergammel <strong>og</strong> ettårig Ørret her, <strong>og</strong> hØyst sannsynlig går<br />
Ørret fra Holmendammen opp <strong>og</strong> gyter.
20 ^<br />
10 -^<br />
20<br />
10<br />
20<br />
10-^<br />
-34-<br />
DOS. 76<br />
Juni 77<br />
Nov. 77<br />
5 10 15 20 25<br />
Lengde, em<br />
Fig.18. Lengdefordelingen av Ørret tatt<br />
ved elektrofiske på stasjon H2 (Stasjons-<br />
veien) i desember 1976 <strong>og</strong> i juni <strong>og</strong> nov-<br />
ember 1977.<br />
Nedenfor Smedstaddammene(st.H3) er det tatt'Ørret, Ørekyt <strong>og</strong>•<br />
abbor. Abboren kommer hØyst sannsynlig fra Smedstaddammen.<br />
Også i nedre del av Makrellbekken(st.H4), er det registrert<br />
Ørret <strong>og</strong> Ørekyt. Det er <strong>og</strong>så Ørret <strong>og</strong> Ørekyt i Øvre del av<br />
Hoffselva, til et stykke nedenfor Hoffsdammen<br />
På den nedre stasjonen(H5),ved SchØyens Bilsentraler, er det<br />
kun tatt en Ørret, i juni 77.
Mærradalsbekken<br />
Bunndyr<br />
-35-<br />
Resultatene fra bunndyrinnsamlingene i Mærradalsbekken er<br />
satt opp i Fig. 19 <strong>og</strong> 20. En artsliste er vist i Tabell 5.<br />
Den tallrikeste gruppen Øverst i Mærradalsbekken var dØgn-<br />
fluene(Fig.19) med tilsammen 60% av faunaen(Fig.20). DØgn-<br />
fluene var hovedsaklig representert med en art, Baetis rhodani,<br />
som var langt mer tallrik hØsten 1977 enn hØsten 1976. Noen<br />
få eksemplarer av B.muticus ble funnet i juni. Etter dØgn-<br />
fluene fulgte fjærmygglarver <strong>og</strong> fåbØrstemark. De Øvrige<br />
grupper(steinfluer, vårfluer, knott, snegl, biller etc) var<br />
svakt representert både på stasjon l <strong>og</strong> videre nedover bekken.<br />
Tabell 5. Gjennomsnittsantall pr. minutt av arter<br />
av steinfluer, dØgnfluer, knott, snegl <strong>og</strong>'krepsdyr<br />
på forskjellige stasjoner i Mærradalsbekken i nov-<br />
ember 1976 <strong>og</strong> i juni <strong>og</strong> september 1977.<br />
M1 M2 M3<br />
ART NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT NOV JUNI SEPT<br />
Steinfluer<br />
Isoperla difformis 2.0 1.3<br />
Brachyptera risi 6.0 0.7<br />
~Phinemura sulcicollis 0.7<br />
Nemoura cinerea 1.3<br />
Nemurella picteii 0.7<br />
Capnopsis schllleri 6.7 4.0<br />
Leuctra hiPpopus 0.7<br />
DOgnfluer<br />
Baetis muticus 1.3 0.7<br />
B.rhodani 538.6 209.3 1289.3 0.7 0.7<br />
Beptagenia sulphurea 0.7<br />
Knott<br />
P.usimulium latipes 1.3 12.7<br />
Snegl<br />
Lymnea peregra 0.7<br />
L.truncatula 0.7<br />
Gyraulus acronlcus 0.7 1.3<br />
Krepsdyr 0.7<br />
Asellus aguatlcus 0.7
Fiherstemerk<br />
Fj s^rm<br />
1 I ! . ^<br />
^I.<br />
l<br />
O<br />
O<br />
O<br />
N<br />
O<br />
-36-<br />
ANTALL w<br />
O O<br />
O O<br />
O O<br />
___. _ .. . : .. - - ' ..<br />
ygg''`^'^.<br />
,,^ ,<br />
?^* w<br />
__c`<br />
Døgnfluer<br />
==zr.ra'ar=:s'--_ . =-`a=as=a='s=`=``_`<br />
Vårfluer . ' -<br />
Steinfluer<br />
Knott ^^<br />
1<br />
^<br />
Biller ro<br />
Snegl ^<br />
^ ^^<br />
Andre<br />
Dipter åj<br />
. ,<br />
Frtemusling .<br />
I I^ r-<br />
Igler _<br />
Asellua<br />
.<br />
-<br />
O<br />
. . .<br />
I DESEMBER 1976 JUNI 1977 SEPTEMBER 1977<br />
Mi =M2 0 M3<br />
Fig. 19. Gjennomsnittsantall av bunndyr pr. minutt roteprØve på<br />
forskjellige stasjoner i Mærradalsbekken i desember 1976 <strong>og</strong> i juni<br />
<strong>og</strong> september 1977. 1) sviknott, stankelbein, klegg.<br />
a<br />
O<br />
O
m<br />
Q<br />
-37-<br />
Y° o a<br />
r<br />
^ ^' 2<br />
«<br />
«<br />
g^ « m<br />
I ^<br />
o<br />
(V^<br />
r .. •• i<br />
_<br />
I<br />
O I / / d<br />
^ I<br />
so<br />
t-<br />
O<br />
E<br />
^ y ^<br />
CL ^<br />
xa l Y<br />
i<br />
f<br />
^ ^ _ ^ :.^...^..^.....<br />
+ N<br />
f<br />
N<br />
f<br />
O`1<br />
O<br />
C<br />
+O<br />
E<br />
IH<br />
+O -7Z<br />
å<br />
9 iLL<br />
Y<br />
oe^ O<br />
N<br />
O<br />
8<br />
oa<br />
N<br />
O ^<br />
e<br />
.H<br />
ri .r^ W<br />
C<br />
N<br />
b<br />
.H<br />
m<br />
.,
-38-<br />
Utbredelsen av knott var begrenset til stasjon M1(Fig.19), ;<br />
<strong>og</strong> det ble bare funnet en art i juni <strong>og</strong> september 1977M bell 5).<br />
StØrst antall av både vårfluer <strong>og</strong> steinfluer ble funnet på<br />
stasjon M1(Fig.19). Steinfluene var her representert med 7<br />
arter, alle imidlertid i et meget lite antall(Tabell 5).<br />
På stasjon M2 Øker totalantallet av bunndyr meget kraftig.<br />
Imidlertid besto hele 99.9% av denne faunaen av fåbØrstemark<br />
(hovedsaklig fam.Tubificidae )<br />
<strong>og</strong> fjærmygglarver(Fig.20). Av<br />
disse to var fåbØrstemark den viktigste gruppen . Spesielt i<br />
september 1977, da bare fåbØrstemark <strong>og</strong> fjærmygg var tilstede,<br />
var antallet fåbØrstemark hØyt, med et gjennomsnitt på mer<br />
enn 8.000 individer pr.minutt sparkeprØve (Fig.19). Av Øvrige<br />
grupper ( steinfluer , vårfluer , dØgnfluer , stankelbein <strong>og</strong> svi -<br />
knott )<br />
foreligger bare spredte funn i november 1976 <strong>og</strong> i juni<br />
1977(Fig.19 , Tabell 5).<br />
Totalantallet avtar kraftig ned til stasjon M3. De samme to<br />
grupper som dominerte på stasjon M2 var <strong>og</strong>så her de viktigste,<br />
med tilsammen 98.8% av totalfaunaen(Fig.20). imidlertid var<br />
det nå fjærmygg som ble funnet i StØrst antall(fig.19). Vår-<br />
fluelarver ble funnet i hele innsamlingsperioden, mens det av<br />
dØgnfluer <strong>og</strong> steinfluer bare ble gjort spredte funn(Fig.19,<br />
Tabell 5). Snegl, igler <strong>og</strong> gråsugg(Asellus aquaticus)ble<br />
bare funnet på stasjon M3(Fig.19). Snegl var representert<br />
med tre arter(Tabell 5).<br />
Fisk.<br />
På de tre stasjonene i Mærradalsbekken er det ikke påvist<br />
fisk i lØpet av undersØkelsen.
DISKUSJON<br />
-39-<br />
TilfØrsel av organisk materiale til et vassdrag kan medfØre<br />
at oksygeninnholdet går ned <strong>og</strong> at det kan dannes giftige<br />
nedbrytningsstoffer som ammonium <strong>og</strong> sulfat. Økt nærings-<br />
tilfØrsel medfØrer <strong>og</strong>så en endring av substratets karakter,<br />
ved at det kan dannes tette begroinger av heterotrofe mikro-<br />
organismer (sewage fungus).<br />
Ved liten eller ingen organisk forurensning vil mange bunndyr-<br />
grupper være tilstede, <strong>og</strong> med få unntak vil ingen grupper/<br />
arter dominere faunasammensetningen. Ved en organisk foru-<br />
rensning vil de mest fØlsomme arter forsvinne fØrst.>inntil<br />
bare de organismer som kan overleve under de endrede miljØ-<br />
forhold er tilstede. På grunn av mangel på konkurranse fra<br />
andre arter, vil de, gjenlevende tolerante artene Øke i antall<br />
inntil næringsmengde <strong>og</strong> plass blir begrensende. Dette med -<br />
fØrer en kraftig forenkling av faunasammensetningen. Når fisk<br />
mangler, kan dette tyde på at graden av forurensning er stor.<br />
Akerselva.<br />
Steinfluene regnes for å være meget lite tolerante ovenfor<br />
organisk påvirkning. Ut fra kunnskapene om denne gruppens<br />
utbredelse i <strong>Oslo</strong>-området(Lillehammer 1974), skulle en kunne<br />
forvente et stØrre artsantall Øverst.i Akerselva i upåvirket<br />
tilstand. De arter som her er tilstede regnes å være blant<br />
de mest tolerante)<strong>og</strong> er tidligere funnet på steder med svak<br />
organisk forurensning(Hynes 1960, Mellquist 1972, Saltveit 1977).<br />
Hos dØgnfluene regnes dominerende art(Baetis rhodani) i<br />
Akerselva .for å være den som i stØrst grad kan motstå organisk<br />
forurensning(Hynes 1960). Ut fra sin vektfaktor i Saprobie-<br />
.systemets tabeller(Sladecek 1973), synes Heptagenia sulphurea<br />
å være vel så tolerant som B.rhodani. Tilstedeværelse av knott<br />
<strong>og</strong> dominansen av nettsp<strong>innen</strong>de arter blant vårfluene(se<br />
BorgstrØm 1976), indikerer at Maridalsvatnet influerer noe<br />
på faunasammensetningen Øverst i Akerselva.<br />
Selv om steinfluene , knott <strong>og</strong> en god del arter fra andre<br />
grupper forsvinner på stasjon A2 (Nydalen Compagnie ), skjer
-40-<br />
den betydeligste avgangen i grupper <strong>og</strong> antall arter på stasjon<br />
A3-A5(Fra Nydalen til Elvebakke). <strong>Faunaen</strong> er lite variert<br />
<strong>og</strong> dominert av få grupper(Tubificidae <strong>og</strong> fjærmygglarver),<br />
noe som er typisk for et vassdrag med stor organisk belastning.<br />
Utvilsomt skyldes dette at Akerselva på denne strekningen<br />
mottar stØrre mengder kloakk. Sammenlignet med tilsvarende<br />
lokaliteter i de andre vassdragene(M2, M3,H4), er det totale<br />
individantall lavt. HØyst sannsynlig skjer det en utvandring<br />
av fisk fra den Øvre del av elva, men forholdene nedenfor er<br />
trolig så dårlige at de heller ikke tillater noen etablering<br />
av fisk. Det kan derfor tenkes at Akerselva i tillegg <strong>og</strong>så<br />
er influert av annet enn boligkloakk (f.eks. kjemisk foru-<br />
rensning <strong>og</strong> andre industriutslipp). En forverring synes<br />
å ha funnet sted ovenfor A.3 en gang mellom innsamlingen i<br />
desember <strong>og</strong> juni, som både har fjernet vårfluene <strong>og</strong> B.rhodani,<br />
slik at disse ikke har kunnet etablere en ny bestand hØsten<br />
1977.<br />
S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>nerelva.<br />
De fleste steinflueartene <strong>og</strong> dØgnflueartene Øverst i vass-<br />
draget finnes i vann med svak organisk belastning(Hynes 1960,<br />
Saltveit 1977, Sladecek 1973). Imidlertid er denne delen<br />
i stor grad influert av S<strong>og</strong>nsvatn <strong>og</strong> av uttØrring, slik at det<br />
er vanskelig å si noe konkret om årsakene til faunasammen-<br />
setningen i denne delen av vassdraget.<br />
Påvirkning av organisk forurensning registreres både på<br />
stasjon F2 <strong>og</strong>, F4. Begge steder er likevekten i faunaen for-<br />
skjØvet, slik at en har dominans av en gruppe/art. Belast-<br />
ningen er imidlertid langt stØrre på stasjon F4, som må<br />
karakteriseres som meget sterkt forurenset. Spredte innslag<br />
av mindre tolerante grupper her(dØgnfluer, vårfluer), kan<br />
skyldes drift ovenfra, men <strong>og</strong>så at det på lokaliteten finnes<br />
habitat som ikke er fullstendig tilgrodd av "sewage fungus".<br />
Oksygen er neppe begrensende. På stasjon F2 er steinflue-<br />
faunaen relativt rik på arter, men den er imidlertid dominert
-41-<br />
av arter som tidligere er funnet :i. svakt påvirkede vassdrag<br />
(/..sulcicollis, I.grammatica <strong>og</strong> P.meyeri)(Hynes 1960, MEll-<br />
quist 1972, Saltveit 1977). Også dØ7,nfluen B.rhodani regnes<br />
blant de mest tolerante dØgnfluearter,<strong>og</strong> har en meget stor<br />
Økol<strong>og</strong>isk spennvidde(Hynes 1960, Muller-Libenau 1969, Slade-<br />
cek 1973).<br />
Skjer det ikke ytterligere utslipp av kloakk i en bekk neden-<br />
for en forurensningskilde, vil bekken etterhvert rense seg<br />
selv. Forholdet er illustrert i Fig. 21.<br />
Outfall<br />
\ -------- -<br />
N H4.<br />
.^ •`<br />
------ ' ;^<br />
i<br />
`^ .<br />
i --- i•<br />
. I-:-:-:..-:-'J%.<br />
I<br />
,<br />
^+y<br />
..... .................................................. .. ...........<br />
spended solids<br />
^" P<br />
NO<br />
` .................... ..............-<br />
i' `da<br />
i .Ah n<br />
o `<br />
.............<br />
---Algae--<br />
('rotozoa<br />
'°..Bacteria<br />
\ - - - -._._ ..<br />
,s..<br />
',,, ;, o '. {•eC , {oon°-''' '' -<br />
:o ^<br />
°i^ `:3. ^,^?°-^'\^.. -<br />
; •.c .<br />
^ i. •.//<br />
i . '.4y.. .<br />
i<br />
i . -<br />
Distance downstream -><br />
Fig. 21. Effekten av et organisk utslipp i<br />
en elv <strong>og</strong> de endringer som finner sted i for-<br />
skjellig avstand fra utslippet.A&B fysisk-<br />
kjemisk,C mikroorganismer,D endringer i bunn-<br />
dyrfaunaen. Ftter Hynes(1960).
J<br />
-42-<br />
Fr<strong>og</strong>nerdammene virker trolig som en felle for organisk materiale.<br />
I tillegg foregår det en oksygenering av vannet i fosser <strong>og</strong><br />
stryk fØr st.FS. Bekken virker her renere <strong>og</strong> har tett vege-<br />
tasjon av. både mose <strong>og</strong> alger <strong>og</strong> meget spredt,innslag av<br />
"sewage fungus". Av de mest tolerante grupper er både fjær-<br />
mygglarver <strong>og</strong> fåbØrstemark meget svakt representert. I<br />
stedet er faunaen dominert av Asellusaquaticus, igler <strong>og</strong><br />
flere sneglearter. Selvrensningen har imidlertid ikke kommet<br />
langt, idet faunaen er lite komplekst sammensatt. I tillegg<br />
mangler både dØgnfluer, vårfluer <strong>og</strong> steinfluer (ett funn).<br />
En bekk vil ved selvrensning ikke oppnå samme faunasammen-<br />
setning som i ren upåvirket tilstand.<br />
Noen endringer i bunndyrfaunaen i S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>ner-<br />
elva ut over det som må tilskrives naturlig variasjon har ikke<br />
funnet sted i undersØkelsesperioden. I <strong>Oslo</strong> Helseråd(1977)<br />
er F2 funnet å være langt sterkere forurenset enn det som<br />
kommer til uttrykk både gjennom bunndyrsammensetning <strong>og</strong> fisk.<br />
Trolig er det i <strong>Oslo</strong> Helseråd(77)lagt langt stØrre vekt på<br />
det hØye coli - innholdet. Imidlertid er dette en "bakgrunns"<br />
parameter som indikerer forurensningskilden, <strong>og</strong> som har liten<br />
direkte <strong>og</strong> indirekte effekt på faunaen.<br />
Siden det bare er påvist stØrre Ørret på st.F4 <strong>og</strong> st.F5,<br />
skjer trolig rekrutteringen av Ørret til Fr<strong>og</strong>nerelva ved<br />
at fisk vandrer nedover fra S<strong>og</strong>nsvannsbekken.<br />
Selv om det er tildels mye Ørret i S<strong>og</strong>nsvannsbekken, er vann<br />
fØringen mesteparten av året så beskjeden at den ikke gir<br />
grunnlag for noe alminnelig sportsfiske utover det som i dag<br />
utfØres av barn <strong>og</strong> enkelte ungdommer. På den annen side<br />
skulle det være mulig å drive et visst -portsfiske i Fr<strong>og</strong>ner-<br />
dammene. Her er det allerede Ørret <strong>og</strong> trolig <strong>og</strong>så andre<br />
fiskearter, men fØr det eventuelt tillates å fiske der, bØr<br />
.forurensningen komme ned på et akseptabelt nivå.
S<br />
Holmenbekken - Hoffselva<br />
-43-<br />
Vassdraget synes ikke på bakgrunn av faunasammensetningen<br />
å være særlig organisk belastet på de to Øverste stasjonene.<br />
<strong>Faunaen</strong> er variert^<strong>og</strong> en fØlsom gruppe som steinfluene er<br />
tilstede med mange arter. Bunnfaunaen på de to Øverste<br />
stasjonene er tidligere undersØkt i 1971(Mellquist 1972).<br />
Han fant en tilsvarende fauna-andel av steinfluer både på sta-<br />
sjon H1 <strong>og</strong> H2, imidlertid var artsantallet nå la..6t hØyere,<br />
henholdsvis 13 mot 10 <strong>og</strong> 14 mot 6. Det var på stasjon H1<br />
nå <strong>og</strong>så en svak forskyvning mot arter som tidligere er funnet<br />
å være rentvannskrevende (Brachyptera risi, Leuctra hippopus)<br />
(Hynes 1960, Mellquist 1972, Saltveit 1977). I 1971 domi-<br />
nerte rovdyret Diura nanseni steinfluefaunaen her (Mellquist<br />
1972. Denne lever hovedsaklig av dØgnfluer(Baetis), som<br />
var langt mer fremtredende i 1971 enn i 1976-1977. D.nanseni<br />
er en kaldvannsform som unngår steder med mye silting. Den<br />
var meget svakt representert i Lysakerelva (Saltveit 1977).<br />
Steinfluene forsvinner på st.H2, <strong>og</strong> selv om mange grupper<br />
fremdeles er tilstede, er stabiliteten forskjØvet mot domi-<br />
nans av få grupper/arter, noe som indikerer en svak organisk<br />
belastning. En kraftig forurensningseffekt i dette vassdraget<br />
fremkom imidlertid fØrst på H4 <strong>og</strong> H5. <strong>Faunaen</strong> er noe rikere<br />
på H4 enn H5, men er begge steder fullstendig dominert av to<br />
tolerante grupper(fåbØrstemark, fjærmygg).<br />
Fangst av Ørret på st.H5 i mai 77 viser at det vandrer ned<br />
fisk fra ovenforliggende strekning. Straks forurensningen<br />
er redusert til et nivå som er akseptabelt, vil trolig både<br />
Ørret <strong>og</strong> Ørekyt raskt kolonisere den nedre del av Hoffselva,<br />
men heller ikke denne elva er av en slik stØrrelse at den<br />
kan danne grunnlag for noe sportsfiske. Både i Holmendammen<br />
<strong>og</strong> Smestaddammene skulle det imidlertid være muligheter for<br />
sportsfiske etter både Ørret <strong>og</strong> abbor.
Mærradalsbekken<br />
-44-<br />
Allerede Øverst bærer denne bekken preg, av å være betydelig<br />
forurenset. <strong>Faunaen</strong>s stabilitet er forskjØvet over mot en<br />
dominans av få grupper, der en av disse hovedsaklig besto<br />
av en tolerant art, B.rhodani. Også de fysisk-kjemiske<br />
faktorer <strong>og</strong> lukt,farge etc. indikerer relativt hard belast-<br />
ning. Imidlertid er en fØlsom gruppe som steinfluene til-<br />
stede. Denne var sterkest representert hØsten 1976, <strong>og</strong><br />
f.eks. L.hippopus regnes for å være lite tolerant selv for<br />
milde forurensninger. B.risi fant Morgan <strong>og</strong> Egglishaw(1965)<br />
i <strong>elver</strong> påvirket av mild forurensning. På den annen side<br />
var arten borte fra Lysakerelva(Saltveit 1977), <strong>og</strong> ble heller<br />
ikke av Mellquist(1972) funnet i Fr<strong>og</strong>nerseterbekken,,der<br />
vannet var forurenset. Arten synes imidlertid å unngå silting<br />
(Lillehammer 1974), noe som kan være årsak til at utbredelsen<br />
begrenses til Øverste del av forurensede vassdrag. I.difformis<br />
<strong>og</strong> A.suleicollis regnes blant de mest tolerante(Hynes 1960,<br />
Saltveit 1977), men C.shiller2s Økol<strong>og</strong>iske krav er lite kjent.<br />
Stasjon M2 synes å_være den hardest belastede lokalitet i<br />
Mærradalsbekken. Spredte funn av andre grupper skyldes trolig<br />
tilfØrsel ovenfra. Mærradalsbekken renner i jevnt stryk<br />
nedover <strong>og</strong> passerer på sin vei ikke stØrre dammer eller kulper<br />
der drivende dyr vil stoppe opp. Sammenlignet med stasjon<br />
F4 i Fr<strong>og</strong>nerelva er mengden av både fjærmygg <strong>og</strong> fåbØrstemark<br />
langt stØrre på M2. Dette kan skyldes habitatforskjeller<br />
<strong>og</strong> ulike stoffer i tilfØrt kloakk, men kan <strong>og</strong>så skyldes<br />
mangel på predasjon fra fisk på M2. Lenger ned er <strong>og</strong>så fjær-<br />
mygg <strong>og</strong> fåbØrstemark dominerende, imidlertid er dominans-<br />
forholdet forskjØvet til fordel for fjærmygglarver, <strong>og</strong> med<br />
tilstedeværelse av en liten, men trolig fast bestand av flere<br />
grupper, deriblant vårfluer, snegl <strong>og</strong> Asellus, må en kunne<br />
si at vannkvaliteten har bedret seg noe.<br />
Spesielt på Øvre strekning skulle en ventet at det kunne være<br />
fisk. Grunnen til at det ikke er fisk her, kan muligens<br />
ha sammenheng med at vannfØringen trolig til tider er meget<br />
liten. Det samme vil <strong>og</strong>så være tilfelle lengre nede i bekken,
-45-<br />
hvor det heller ikke er stØrre kulper der.fisken kan samle<br />
seg ved små vannfØringer, slik tilfeller er f.eks. både i<br />
Holmenbekken <strong>og</strong> S<strong>og</strong>nsvannsbekken.<br />
Av de fire undersØkte vassdrag, må Mærradalsbekken karakteri-<br />
seres som det mest belastede. Denne er betydelig til meget<br />
sterkt forurenset i hele sin lengde. De Øvrige er alle<br />
sterkt belastet på de nederste partier. Disse har imidler-<br />
tid et reservoir av dyr hØyere oppe, som vil kolonisere de<br />
nedre partiene straks forurensningene avtar. Denne koloni-<br />
seringen vil kunne skje meget raskt for mange arter. En<br />
flom vil fjerne mye sedimentert materiale <strong>og</strong> fØre med arter<br />
ovenfra. I Akerselva vil f.eks. samtlige fiskearter ovenfor<br />
Nydalen trolig etterhvert etablere seg. Også ferskvanns-<br />
krepsen skulle ha muligheter videre nedover i elva, men faren<br />
for overbeskatning vil selvsagt være til stede. Dette har<br />
funnet sted i Øvre del av S<strong>og</strong>nsvannbekken (Gulbrandsen 1976).<br />
Hynes(1960) gir et eksempel på hvor raskt rekoloniseringen<br />
av tidligere forurensede vassdrag kan være. Han nevner<br />
f.eks. en bekk der forurensningen hadde redusert faunaen<br />
til bare å bestå av Tubificidae. Fra utslippene av kloakk<br />
stanset i september til april neste år var faunaen blitt rik<br />
<strong>og</strong> variert <strong>og</strong> bestod av bl.a. Asellus, Gammarus, dØgnfluer,<br />
vårfluer, fjærmygg <strong>og</strong> snegl. Dyrene var vandret inn fra<br />
side<strong>bekker</strong>. Insektene vil allerede etter en sesong kunne<br />
nykolonisere et område ved at voksne insekter fra omkring-<br />
liggende vassdrag flyver inn <strong>og</strong> legger egg. For andre grupper<br />
(eks. snegl) vil det ta noe lengre tid da disse må krype inn<br />
eller fØres nedover med strØmmen.
FORURENSNINGSINDEKS<br />
-46-<br />
Da denne undersØkelsen har det formål å registrere bedring<br />
i faunaen etter som rensetiltakene settes i verk, er det<br />
viktig <strong>og</strong>så å kunne gi en enkel fremstilling av resultatene<br />
som kan forståes av ikkebiol<strong>og</strong>er, <strong>og</strong> som uten særlige kom-<br />
mentarer klart viser endringer i faunaen.<br />
To hovedtyper av fremstillingsmåter har vært benyttet. Den<br />
ene er bruken av forskjellige diversitets indekser, den<br />
andre er bruken av indikatororganismer. Det mest kjente er<br />
her Saprobiesystemet (Sladecek 1973). Systemet krever arts-<br />
bestemmelse av helst hele faunaen,<strong>og</strong> at de fleste arters<br />
toleransekrav er kjent. Systemet bygger på opplysninger fra<br />
Mellom-Europa, <strong>og</strong> forutsetter at alle arter har de samme<br />
muligheter <strong>og</strong> stiller de samme miljØkrav i hele utbredelses-<br />
området. Dette er neppe tilfelle, en <strong>og</strong> samme art vil kunne<br />
finnesunder flere ulike lokale forhold som det her ikke taes<br />
hensyn til. Sabrobiesystemet ble opprinnelig utviklet til<br />
bruk i saktestrØmmende vann, som renses etter å ha mottatt<br />
store mengder forurensning. Det bygger i stor utstrekning<br />
på bruken av indikatororganismer. Disse finnes imidlertid<br />
<strong>og</strong>så på upåvirkede steder. Derfor kan ikke tilstedeværelse<br />
av en "indikator-organisme" påvise forurensning, men derimot<br />
tyder fravær av organismerdsom en skulle vente å finne;på<br />
at noe ikke er som det skal.<br />
Et.annet noe enklere system, som både benytter indikator-<br />
organismer <strong>og</strong> som trekker inn frafall i grupper, er Biotic-<br />
Index-systemet.<br />
Systemet bygger på en empirisk Index of Pollution utledet i<br />
England av Trent River Board (Woodiwiss 1964, Chandler 1970).<br />
Systemet er omarbeidet for danske forhold av Abrahamsen (1977).<br />
Bunnfaunaen sorteres i respektive systematiske grupper (stein-<br />
fluer, vårfluer, dØgnfluer etc.). Elva/bekken klassifiseres<br />
etter tilstedeværelse <strong>og</strong>, fravær av enkelte gode indikator-<br />
arter/grupper(vertikal skala),<strong>og</strong> mengde av de Øvrige grupper
-47-<br />
(horisontal skala)(se Tabell 6 ). Dette gir en kryssning<br />
av to biol<strong>og</strong>iske parametre, hvorav man får et slags koordinat-<br />
system med en 10-delt vannkvalitetsskala. Økt forurensning<br />
gir lavere index-tall. Indextallet uttrykker hvor rikt <strong>og</strong><br />
variert, henholdsvis fattig <strong>og</strong> ensartet, dyrelivet er på<br />
en lokalitet.<br />
Tabell 6. Trent River Board Biotic Index.(Etter Chandler (1970)).<br />
Clean<br />
^a<br />
^^ :<br />
_ae<br />
Plecoptera nymphs present<br />
Ephemeroptera ny'mphs present excluding Baetis<br />
Trichoptera lanse or Ba/ /is present .. .<br />
fammarus present<br />
Asel6/r present ..<br />
More than one speciea<br />
One species only .<br />
More than one species<br />
One species only - -<br />
hlore than one species<br />
j-0-1 ,<br />
-<br />
-<br />
OnespeciesonlY^^ . -IV<br />
All abore species absent 111<br />
All above species absent<br />
.9 T Tubificid amma and or red chinnr id larme present - All abore species absent - 1<br />
` All abore typer absent .. .. .. .. Same organisme such<br />
as E isttlis tr. nut<br />
reyuiring disaolved ; -<br />
PoBut
-48-<br />
antall grupper/arter) finnes i noe næringsrikt vann, ofte<br />
ved lett forurensning. Dette medfØrer at en her kan få<br />
noe hØyere indekstall (flere grupper) enn i rent nærings-<br />
fattig vann. Dette systemet registrerer heller ikke svake<br />
forurensninger, idet det fØrst reagerer når miljØendringene<br />
når så langt at bare en forurensningsfØlsom art på Øverste<br />
nivå er tilbake. Lette forurensninger kan bare registreres<br />
gjennom forandringer i den naturlige artsbestand <strong>og</strong> individ-<br />
balanse. Systemet har <strong>og</strong>så, som vi senere skal se, den<br />
svakhet at tilstedeværelse av kun en art fra en indikator~<br />
gruppe er tilstrekkelig for å avgjØre nivået. Dette med-<br />
fØrer at resultatene av en slik grov fremstilling er usikre<br />
<strong>og</strong> bØr tolkes av en biol<strong>og</strong>.<br />
Systemet til Trent River Board er utviklet <strong>og</strong> tilpasset de<br />
lokale forhold, <strong>og</strong> bygger på et stort erfaringsmateriale<br />
fra dette området (Woodiwiss 1964). Dette systemet er utar-<br />
beidet for engelske <strong>elver</strong>. Det kan derfor ikke uten forbe-<br />
hold benyttes direkte. Etter hvert som erfaringsgrunnlaget<br />
Øker, kan dette systemet eller eventuelt et annet, bli til-<br />
passet de lokale forhold i <strong>Oslo</strong>-området. Spesielle forhold<br />
i Norge er bl.a. sterkt strØmmende vann <strong>og</strong> lave temperaturer<br />
som gjØr at omsetningen går langsomt <strong>og</strong> at oksygen derfor<br />
.sjelden er begrensende. Det kan f.eks. <strong>og</strong>så nevnes at dette<br />
systemet bruker Gammarus som indikator-gruppe. Denne finnes<br />
bare unntaksvis i rennende vann i Norge, noe som gjØr over-<br />
gangen noe brå fra vårflue-nivå til Asellus-nivå.<br />
For de fire vassdragene er Biotisk Index vist på Fig. 22, 23,<br />
24 <strong>og</strong> 25.<br />
For Akerselva(Fig.22) er det en relativt god overenstemmelse<br />
med konklusjonen trukket på bakgrunn av en mer subjektiv<br />
vurdering av faunasammensetningen <strong>og</strong> det B.I. viser. Imidler-<br />
tid kommer ikke de lave individantall funnet på stasjonene<br />
A3-A5 fram. De relativt store spredningene i B.I. på sta-<br />
sjonene A2-AS skyldes fravær/tilstedeværelse av enkeltindivider<br />
av steinfluer(A2), dØgnfluer(A3 <strong>og</strong> A..4) <strong>og</strong> Asellus(AS). Dette<br />
kan det kompenseres for ved å bruke gjennomsnittsverdier
10+<br />
ei<br />
2+<br />
-49-<br />
-snitt 1978,1977<br />
--- 1978<br />
..... 1977<br />
Al A2<br />
A3<br />
- Totalt<br />
--- 1978<br />
••••• 1977<br />
FORURENSNINGSGRAD<br />
Al Svakt forurenset<br />
• A2 Moderat - svakt<br />
Al Sterkt forurenset<br />
A4 Meget sterkt forurenset<br />
AS Meget sterkt forurenset<br />
A4 A5<br />
Fig. 22. Biotic Index for Akerselva, med graden<br />
av forurensning på de enkelte stasjonene satt<br />
opp i tabell.<br />
av flere pr¢ver gjennom ett år. Imidlertid vil noe av bunn-<br />
faunaens fordeler da falle bort (gjenspeiling av forhold<br />
langt tilbake i tid), <strong>og</strong> det er derfor bedre at slike forhold<br />
tolkes av en biol<strong>og</strong>.<br />
10+<br />
8+<br />
e+<br />
4+<br />
2+<br />
F1 Svakt<br />
F2 Svakt<br />
^ F4 Sterkt<br />
FORURENSNINGSGRAD!<br />
PS Sterkt<br />
F1 F2 F4 F5<br />
Fig. 23. Biotic Index for S<strong>og</strong>nsvann-<br />
bekken - Fr<strong>og</strong>nerelva, med graden av<br />
forurensning på de enkelte stasjonene<br />
satt opp i tabell.
-50-<br />
B.I. for S<strong>og</strong>nsvannsbekken-Fr<strong>og</strong>nerelva <strong>og</strong> Holmenbekken-Hoffs-<br />
elva (Fig.23 <strong>og</strong> Fig.24), gir <strong>og</strong>så et relativt godt bilde<br />
av forholdene i vassdraget. Imidlertid gjØr tilstedeværelse<br />
av både dØgnfluer <strong>og</strong> vårfluer at stasjon F4 graderes noe<br />
bedre enn F5, til tross for at FS har både klarere vann <strong>og</strong><br />
mindre heterotrof begroing. I Holmenbekken-Hoffselva ligger<br />
stasjon H4 altfor hØyt. <strong>Faunaen</strong> bærer mye tydeligere preg<br />
av hard forurensning enn faunaen på stasjon H3. Imidlertid<br />
tillater trolig substratforhold tilstedeværelse av noen få<br />
hardfØre dØgn- <strong>og</strong> vårfluelarver.<br />
let<br />
81<br />
2t<br />
FORURENSNINGSGRAD<br />
H1 Svakt<br />
H2 Svakt<br />
H3 Moderat<br />
H4 Middels<br />
H5 Sterkt<br />
-Totalt<br />
---7978<br />
..... 1977<br />
H1 H2 H3 H5<br />
Fig. 24. Biotic Index for Holmenbekken-<br />
Hoffselva, med graden av forurensning på<br />
de enkelte stasjonene satt opp i tabell.
For Mærradalsbekken er det en meget dårlig overensstemmelse<br />
mellom B.I.(Fig.25), <strong>og</strong> den vurdering tidligere gitt på bak-<br />
grunn av faunasammensetningen. <strong>og</strong> det som fremgår av fysisk-<br />
kjemiske målinger. Spesielt på stasjon M2 er <strong>og</strong>så spredningen<br />
stor. Dette skyldes <strong>og</strong>så her systemets grove oppbygging, som<br />
gjØr at ett individ av en tolerant gruppe hever lokalitetens<br />
nivå. På stasjon Ml skyldes det steinfluelarvene, <strong>og</strong> tilstede-<br />
værelse av ett individ av disse hever <strong>og</strong>så nivået på stasjon<br />
M2 <strong>og</strong> M3 i 1976. M3 gis <strong>og</strong>så hØyere nivå p.g.a. tilstede-<br />
værelse av få individer av andre dØgnfluearter enn Baetis<br />
rhodani.<br />
M1 Svakt<br />
FORURENSNINGSGRAD<br />
M2 Middels<br />
M3 Moderat<br />
-Totalt<br />
10^ ----1978<br />
0-<br />
. T<br />
2}<br />
..... 1977<br />
M1 M2 M3<br />
Fig-25. Biotic Index for<br />
Mærradalsbekken, med graden<br />
av forurensning på de enkelte<br />
stasjonene satt opp i tabell.
LITTERATUR<br />
-52-<br />
Abrahamsen, S.E. 1977. Biol<strong>og</strong>iske ferskvandsundersØkelser.<br />
VOrt miljØ 2. Forum, Kobenhavn. 240pp.<br />
Benedetto, L. 1970. Observations on the oksygen needs of some<br />
species of European Plecoptera. Int.Rev.ges.Hydrobiol. 55:<br />
505-510.<br />
BorgstrØm, R. 1976. <strong>Faunaen</strong> i <strong>elver</strong> <strong>og</strong> <strong>bekker</strong> <strong>innen</strong> <strong>Oslo</strong><br />
kommune. Del I. Bunndyr i Akerselva. Fisk i Akerselva,<br />
S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>nerelva, Holmenbekken - Hoffselva <strong>og</strong><br />
Mærradalsbekken. Rapp.Lab.Ferskv ^ol.Innlandsfiske,<strong>Oslo</strong>,<br />
32, 19pp.<br />
Chandler, J.R. 1970. A biol<strong>og</strong>ical approach to water quality<br />
management. Wat.Poll.Control: 415-422.<br />
Frost, S., Huni,A. and Kershaw, W.E. 1971. Evaluation of a<br />
kicking technique for sampling stream bottom fauna. Can.J.<br />
Zool. 49: 167-173.<br />
Gulbrandsen, K.S. 1976. Rovfiske kan Ødelegge krepsebestanden.<br />
Fauna 29: 122-126.<br />
Hynes, H.B.N. 1960. The biol<strong>og</strong>y of polluted waters. Liverpool<br />
University Press, 202pp.<br />
Lillehammer, A. 1974. Norwegian stoneflies, II. Distribution<br />
and relationship to the environment. Norsk ent.Tidsskr. 21:<br />
195-250.<br />
Mellquist, P. 1972. Fr<strong>og</strong>nerseterbekken,- en limnol<strong>og</strong>isk under-<br />
sØkelse av resipienten for et biol<strong>og</strong>isk renseanlegg Hoved-<br />
fagsoppgave i limnol<strong>og</strong>i. <strong>Universitetet</strong> i <strong>Oslo</strong>. 238pp.<br />
Morgan, N.C. and Egglishaw, H.J. 1965. A survey of the bottom<br />
fauna of streams in the Scottish Highlands. Part 1: Compo-<br />
siton of the fauna. Hydrobiol<strong>og</strong>ica XXV: 181-211.<br />
M{111er-Libenau, I. 1969. Revision der europdischen Arten der<br />
Gattung Baetis LEA.CH,1815 (Insecta, Ephemeroptera). Gew4sser<br />
und AbwAsser, 48/49, 214pp.<br />
NIVA 1975. En biol<strong>og</strong>isk bedØmmelse av vannkvalitet <strong>og</strong> resipient-<br />
forhold i vassdrag på Romerike, Akershus. 0-92/75.
-53-<br />
NIVA 1976. VassdragsundersØkelser i ANØ-området, Akershus.<br />
Biol<strong>og</strong>isk del. 0-92/75.<br />
<strong>Oslo</strong> Helseråd 1977. Status 77. Natur <strong>og</strong> MiljØ i <strong>Oslo</strong>.<br />
Rapport <strong>Oslo</strong> Helseråd, Kontoret for natur- <strong>og</strong> milØvern. 219pp<br />
Resh, V.H. and Unzicker, J.D. 1975. Water quality monitoring<br />
and aquatic organisms: the importance of species identification.<br />
J.Wat.Pollut.Control.Fed.47: 9-19.<br />
.Ricker, W.E. 1975. Computation and interpretation of biol<strong>og</strong>ical<br />
statistics of fish populations. Bull.Flsh.Res.Board Can. 191,<br />
328pp.<br />
Saltveit, S.J. 1977. Felt- <strong>og</strong> laboratoriestudier på steinfluer<br />
(Plecoptera), med spesiell vekt på slekten Amphinemura RIS.<br />
Hovedfagsoppgave i limnol<strong>og</strong>i. <strong>Universitetet</strong> i <strong>Oslo</strong>. 244pp.<br />
Slådecek, V. 1973. System of water quality from the biol<strong>og</strong>ical<br />
point of view. Arch.Hydrobiol.Beih.Ergebn.Limnol.7, 218pp<br />
Woodiwiss, F.S. 1964. The biol<strong>og</strong>ical system of stream classi-<br />
fication used in the Trent River Board. Chemy Ind. 1964:<br />
443-447.
Oversikt over utgitte rapporter fra Laboratorium for<br />
ferskvannsØkol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> innlandsfiske , Zool<strong>og</strong>isk museum,<br />
<strong>Universitetet</strong> i <strong>Oslo</strong>:<br />
1, 1970 . Mårvatn . Rapport om fiskeribiol<strong>og</strong>iske under-<br />
søkelser i august 1969.<br />
2, 1970 . Stolsvannsmagasinet . Årsrapport om fiskeri-<br />
biol<strong>og</strong>iske undersØkelser sommeren 1969.<br />
3, 1970 . Savalen. Årsrapport om fiskeribiol<strong>og</strong>iske<br />
undersØkelser sommeren 1969.<br />
4, 1971 . Årsrapport om fiskeribiol<strong>og</strong>iske undersØkelser<br />
i Hallingdal sommeren 1970.<br />
5, 1971 . Fiskeribiol<strong>og</strong>iske undersØkelser i Savalen<br />
1969 <strong>og</strong> 1970.<br />
6, 1971 . Fiskeribiol<strong>og</strong>iske undersøkelser i SteinbusjØen<br />
<strong>og</strong> Øyangen i Vang i Valdres sommeren 1970.<br />
7, 1971. Innledende undersØkelser av Ørret- <strong>og</strong> abbor-<br />
bestanden i Flyvann i Vestre Slidre. Forslag<br />
til tiltak for å Øke avkastningen.<br />
8, 1972. Fiskeribiol<strong>og</strong>iske undersøkelser på Blefjell.<br />
9, 1972 . Korttidseffekten av en Øket senkning av Mårvann<br />
på Ørretbestanden.<br />
10, 1972. Fisket i Strandavatn i Hol Kommune.<br />
11, 1972. Fisket i Ustevann , S1Øtfjord , Nygårdsvann,<br />
Bergsmulvann <strong>og</strong> Finsevann. Forslag til be-<br />
skatningsmåter.<br />
12, 1972. Fiskeribiol<strong>og</strong>iske undersØkelser i Feragen,<br />
Rien <strong>og</strong> Hyllingen i SØr - TrØndelag.<br />
13, 1973 . The effect of increased water level fluctuation<br />
upon the Brown trout population of Mårvann,<br />
a Norwegian reservoir.<br />
14, 1973 . KontinuasjonsskjØnn for strekningen Nomelandsmo-<br />
Byglandsfjorden . Reguleringens virkninger<br />
på fisket.<br />
15, 1973 . Regulering av Tronstadvann. Virkninger på<br />
fisket.
y<br />
7<br />
16, 1973 . SkjØnn - Ytterligere regulering av Nesvatn.<br />
Fiske.<br />
17, 1974 . Inventeringer av verneverdige områder i Østfold.<br />
BoksjØområdet , Berbydalen/Indre Iddefjord <strong>og</strong><br />
Mingevatn/Vestvatn.<br />
18, 1974 . Dybdefordeling <strong>og</strong> ernæring hos sik , rØye <strong>og</strong><br />
19, 1974 .<br />
Ørret i Ustevann . Forslag til beskatnings-<br />
måter.<br />
ØsterdalsskjØnnet - Savalen.<br />
En vurdering av reguleringens virkninger på<br />
fisket ved reguleringshØyder på 3.0 <strong>og</strong> 4.7 m.<br />
20, 1974. Lomen kraftverk . Virkninger på faunaen i<br />
Øystre Slidre -vassdraget . Del I. Fisk.<br />
21, 1974 . Oppsamlingsskjønn for NorsjØ m.v.<br />
Ovenforliggende reguleringers virkning<br />
fiskebestander <strong>og</strong> utØvelsen av fisket.<br />
22, 1975 . Skjoldkreps , Lepidurus arcticus Pallas,<br />
i regulerte vann . I. Forekomst av egg i<br />
reguleringssonen <strong>og</strong> klekking av egg.<br />
II, ørekyt <strong>og</strong> Ørrets beiting på skjoldkreps-<br />
larver.<br />
23, 1975 . Fisket i regulerte vann i Hallingdal <strong>og</strong> Hemse-<br />
dal. I . Flævatn/Gyrinosvatn , Vavatn , Stols-<br />
magasinet <strong>og</strong> Bergsjø.<br />
24, 1975 . Fisket i Glåma på strekningen Hommelvold -<br />
Telneset . Virkninger ved utbygging av Tolga-<br />
fallene.<br />
25, 1976 . ØsterdalsskjØnnet . Glåma mellom Auma <strong>og</strong><br />
HØyegga . Virkninger på fisket.<br />
26, 1976. Utbyggingsplaner for Faslefoss kraftverk.<br />
Virkninger på fisket.<br />
27, 1976 . SkjØnn Nisser <strong>og</strong> Fyresvatn . Ovenforliggende<br />
reguleringers virkning på fisket i Nisser,<br />
Borstadvatn <strong>og</strong> Fyresvatn/Drang.<br />
på
28, 1976 . I. Øvre - <strong>og</strong> Nedre Smådalsvatn . En ls , nnol<strong>og</strong>isk<br />
29, 1976 .<br />
30, 1976 .<br />
31, 1976.<br />
32, 1976 .<br />
33, 1977.<br />
34, 1978 .<br />
35, 1978 .<br />
36, 1978 .<br />
37, 1978 .<br />
38, 1978 .<br />
39, 1978 .<br />
undersøkelse med hovedvekt på hydr<strong>og</strong>rafi, som-<br />
meren 1975 . 1 2. Botnvegetasjonen i Øvre- <strong>og</strong><br />
Nedre Smådalsvatn sommeren 1975 . 3. Bunndyr<br />
<strong>og</strong> fiskebestander i Øvre- <strong>og</strong> Nedre Smådalsvatn.<br />
4. Fuglefaunaen i Smådalen 1975.<br />
Fisket i Aursunden . Forslag til drift.<br />
Ørretbestanden i Tinnelva. Virkninger på<br />
fisket ved utbygging av fallet mellom Tinn-<br />
sjØen <strong>og</strong> Årlifoss.<br />
Fiskeundersøkelser i Straumsfjorden^pGjeddevatn,<br />
Kilevatn, Topsæ <strong>og</strong> GrØssæ.<br />
<strong>Faunaen</strong> i <strong>elver</strong> <strong>og</strong> <strong>bekker</strong> <strong>innen</strong> <strong>Oslo</strong> kommune.<br />
Del I. Bunndyr i Akerselva. Fisk i Akerselva,<br />
S<strong>og</strong>nsvannsbekken - Fr<strong>og</strong>nerelva, Holmenbekken -<br />
Hoffselva <strong>og</strong> Mærradalsbekken.<br />
FiskeundersØkelser i Tovdal . Del Il. Gauslå-<br />
fjorden, Herefossfjorden , Ogge <strong>og</strong> Flakksvatn.<br />
ReguleringsundersØkelser i Nedre Heimdalsvatn.<br />
I. Dyreplankton , bunndyr <strong>og</strong> ernæring hos Ørret.<br />
II. Fisk <strong>og</strong> fiske. III. Invirkninger på fugl<br />
<strong>og</strong> pattedur.<br />
SkjØnn Øvre Otra. Utbyggingens virkninger på<br />
fisket i magasinene.<br />
Fiskeribiol<strong>og</strong>iske undersØkelser i øyangen , Volbu-<br />
fjorden <strong>og</strong> Strandefjorden, Øystre Slidre.<br />
Fiskeribiol<strong>og</strong>iske undersØkelser i Nidelva <strong>og</strong><br />
GjØv i Åmli, Aust-Agder.<br />
<strong>Faunaen</strong> i <strong>elver</strong> <strong>og</strong> <strong>bekker</strong> <strong>innen</strong> <strong>Oslo</strong> kommune.<br />
Del II. Bunndyr <strong>og</strong> fisk i Akerselva , S<strong>og</strong>nsvanns-<br />
bekken - Fr<strong>og</strong>nerelva , Holmenbekken - Hoffselva <strong>og</strong><br />
Mærradalsbekken 1976 Og 1977.<br />
Fiskeribiol<strong>og</strong>iske undersØkelser i Numedalslågen<br />
ved Skollenborg.