Kartlegging av tilførsler av miljøgifter fra elver og overvann til Oslo ...
Kartlegging av tilførsler av miljøgifter fra elver og overvann til Oslo ...
Kartlegging av tilførsler av miljøgifter fra elver og overvann til Oslo ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kartlegging</strong> <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong><br />
<strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> <strong>elver</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>overvann</strong> <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> Indre h<strong>av</strong>n<br />
aquateam<br />
Aquateam - Norsk vannteknol<strong>og</strong>isk senter A/S<br />
Rapport nr: 05-054<br />
Prosjekt nr: O-04075<br />
Prosjektleder: Mona Weideborg<br />
Medarbeidere: Ragnar Storhaug<br />
Liv Bruås Henninge<br />
Dato: 31.01.06 Side 1 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam RAPPORT<br />
Postboks 6875 Rodeløkka Rapportnummer: 05-054<br />
0504 <strong>Oslo</strong> Tilgjengelighet: Åpen<br />
Telefon: 22 35 81 00<br />
Telefaks: 22 35 81 10<br />
Rapportens tittel Dato<br />
<strong>Kartlegging</strong> <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> <strong>elver</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>overvann</strong> <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> Indre h<strong>av</strong>n.<br />
31.01.06<br />
Antall sider <strong>og</strong> bilag<br />
Forfatter(e) sign. Ansv. sign.<br />
Mona Weideborg<br />
Ragnar Storhaug Eilen Arctander Vik<br />
Liv Bruås Henninge<br />
Oppdragsgiver<br />
Fylkesmannen i <strong>Oslo</strong> <strong>og</strong> Akershus<br />
aquateam<br />
Dato: 31.01.06 Side 2 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
65<br />
Prosjektnummer<br />
O-04075<br />
Oppdr.givers ref.<br />
Simon Haraldsen<br />
Aquateam er engasjert <strong>av</strong> Fylkesmannen i <strong>Oslo</strong> <strong>og</strong> Akershus <strong>til</strong> å gjennomføre en kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong><br />
<strong>miljøgifter</strong> <strong>til</strong> Bekkelagsbassenget via vassdragene Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna <strong>og</strong> via <strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> tette<br />
flater. Dette skal danne bakgrunn for utarbeidelse <strong>av</strong> en <strong>til</strong>taksplan (fase 2) som beskrevet i Stortingsmelding 12<br />
”Rent <strong>og</strong> rikt h<strong>av</strong>”. Det skulle legges spesiell vekt på vurdering <strong>av</strong> utlekking <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> sedimentene.<br />
Ettersom det er de miljøgiftene som <strong>til</strong> enhver tid er løst i vannfasen som er bio<strong>til</strong>gjengelige for organismene, ble<br />
det bestemt at undersøkelse <strong>og</strong>så skulle omfatte kartlegging <strong>av</strong> løst <strong>fra</strong>ksjon <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> i elvene. Dataene vil<br />
senere benyttes <strong>til</strong> å sette opp et utslippsregnskap der utlekking <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> sedimentene kan ses i<br />
sammenheng med de landbaserte <strong>til</strong>førslene, slik at betydningen <strong>av</strong> sedimentene som kilde blir vurdert.<br />
Prosjektet omfatter følgende aktiviteter: kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>elver</strong>, kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>overvann</strong>,<br />
tette flater, samt kartlegging <strong>av</strong> sedimentasjonsmengder. Denne rapporten omhandler resultater <strong>fra</strong> kartlagte<br />
<strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> tungmetaller (As, Cd, Pb, Hg, Ni, Cr, Cu <strong>og</strong> Zn), PCB7, PAH (16 EPA) <strong>og</strong> organiske tinnforbindelser<br />
(TBT, DBT, MBT <strong>og</strong> TPT)) <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> indre h<strong>av</strong>n <strong>fra</strong> elvene Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna vinteren 2004 <strong>og</strong><br />
våren <strong>og</strong> sommeren 2005, samt <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> tungmetaller, PAH <strong>og</strong> PCB via <strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> tette flater utenom<br />
elvene. Det er benyttet passive prøvetakere for å måle den løste/bio<strong>til</strong>gjengelige delen <strong>av</strong> miljøgiftene <strong>og</strong><br />
mengdeproporsjonale partikkelprøver for å måle partikkelbundne stoffer via elvene. StormTac-modellen er<br />
benyttet for å finne <strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>overvann</strong> utenom elvene. Totalt er det stipulert følgende års<strong><strong>til</strong>førsler</strong>, via <strong>elver</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene, <strong>til</strong> Bekkelagsbassenget: Pb: 332 kg; Cu: 686 kg; Zn: 4140 kg; Cd: 11 kg; Cr: 204<br />
kg; Ni: 154 kg; Hg: 1,3 kg; PAH: 7,9 – 15 kg; PCB: 0,6-0,7 kg; TBT: 0,3-0,4 kg. Bidraget via <strong>overvann</strong> utenom<br />
elvene utgjorde <strong>fra</strong> 3 <strong>til</strong> 15 prosent <strong>av</strong> totalmengdene. Det ble <strong>og</strong>så analysert ”wost case” elveprøver for<br />
bromerte flammehemmere, ftalater, alkylfenoler (nonyl- <strong>og</strong> oktylfenoler <strong>og</strong> –etoksilater) <strong>og</strong> Bisfenol A. Alle de<br />
undersøkte stoffgruppene med unntak <strong>av</strong> bromerte flammehemmere ble påvist i elvene.<br />
Stikkord - norsk Stikkord - engelsk<br />
Tungmetaller He<strong>av</strong>y metals<br />
Organiske <strong>miljøgifter</strong> Organic pollutants<br />
Partikkelstørrelsesfordeling Particle size distribution<br />
Elve<strong><strong>til</strong>førsler</strong> Riverine inputs<br />
<strong>Oslo</strong> h<strong>av</strong>n <strong>Oslo</strong> Harbour
aquateam<br />
Innhold<br />
0. Sammendrag <strong>og</strong> konklusjoner ..........................................................................................4<br />
1. Innledning..........................................................................................................................9<br />
2. Metodikk..........................................................................................................................10<br />
2.1. Valg <strong>av</strong> stasjoner i elvene ........................................................................................10<br />
2.2. Analyseparametre....................................................................................................11<br />
2.3. Valg <strong>av</strong> prøvetidspunkt ............................................................................................11<br />
2.4. Prøvetaking <strong>og</strong> prøvepreparering ............................................................................12<br />
2.5. Beregning <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>fra</strong> elvene .............................................................................13<br />
2.6. <strong>Kartlegging</strong> <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>fra</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene...............................................14<br />
2.6.1. Generelt ............................................................................................................14<br />
2.6.2. Beregning <strong>av</strong> forurensningstransport ved hjelp <strong>av</strong> sjablongverdier ..................14<br />
3. Resultater - elve<strong><strong>til</strong>førsler</strong> .................................................................................................17<br />
3.1. Vannføring ...............................................................................................................17<br />
3.2. Partikler <strong>og</strong> organisk stoff ........................................................................................18<br />
3.3. Metaller ....................................................................................................................22<br />
3.3.1. Metallkonsentrasjoner i Akerselva ....................................................................22<br />
3.3.2. Metallkonsentrasjoner i Hovinbekken ...............................................................24<br />
3.3.3. Metallkonsentrasjoner i Alna.............................................................................25<br />
3.3.4. Tilførsler <strong>av</strong> metaller <strong>fra</strong> elvene ........................................................................27<br />
3.4. Polyaromatiske hydrokarboner (PAH) .....................................................................30<br />
3.4.1. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PAH i Akerselva................................................................30<br />
3.4.2. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PAH i Hovinbekken...........................................................30<br />
3.4.3. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PAH i Alna ........................................................................31<br />
3.4.4. Tilførsler <strong>av</strong> PAH <strong>fra</strong> elvene..............................................................................31<br />
3.5. Polyklorerte bifenyler (PCB).....................................................................................32<br />
3.5.1. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PCB i Akerselva................................................................32<br />
3.5.2. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PCB i Hovinbekken...........................................................33<br />
3.5.3. Konsentrasjoner i Alna......................................................................................34<br />
3.5.4. Tilførsler <strong>av</strong> PCB <strong>fra</strong> elvene..............................................................................35<br />
3.6. Organiske tinnforbindelser .......................................................................................36<br />
3.6.1. Konsentrasjoner <strong>av</strong> organotinn i Akerselva ......................................................36<br />
3.6.2. Konsentrasjoner <strong>av</strong> organotinn i Hovinbekken .................................................37<br />
3.6.3. Konsentrasjoner <strong>av</strong> organotinn i Alna...............................................................37<br />
3.6.4. Tilførsler <strong>av</strong> organotinn <strong>fra</strong> elvene ....................................................................38<br />
3.7. Ftalater, alkylfenoler <strong>og</strong> bromerte flammehemmere ................................................38<br />
4. Tilførsler <strong>fra</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene.............................................................................39<br />
4.1. Areal som inngår i beregningen ...............................................................................39<br />
4.2. Valg <strong>av</strong> sjablongverdier for forurensningskonsentrasjon .........................................41<br />
4.3. Beregningsgrunnlag.................................................................................................42<br />
4.4. Beregnet forurensningstransport .............................................................................43<br />
5. Summen <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> .......................................................................................................44<br />
6. Sedimentasjon ................................................................................................................45<br />
7. Referanser ......................................................................................................................48<br />
Vedlegg 1. Rådata <strong>fra</strong> kjemiske analyser vinteren 2004.....................................................50<br />
Vedlegg 2. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser vinteren 2004 ......................................................54<br />
Vedlegg 3. Rådata <strong>fra</strong> kjemiske analyser våren 2005 ........................................................56<br />
Vedlegg 4. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser våren 2005 ..........................................................58<br />
Vedlegg 5. Rådata <strong>fra</strong> kjemiske analyser sommeren 2005 ................................................61<br />
Vedlegg 6. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser sommeren 2005 ..................................................63<br />
Dato: 31.01.06 Side 3 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
0. Sammendrag <strong>og</strong> konklusjoner<br />
aquateam<br />
Aquateam ble engasjert <strong>av</strong> Fylkesmannen i <strong>Oslo</strong> <strong>og</strong> Akershus <strong>til</strong> å gjennomføre en<br />
kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>til</strong> Bekkelagsbassenget via vassdragene Akerselva,<br />
Hovinbekken <strong>og</strong> Alna <strong>og</strong> via <strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> tette flater. Dette skal danne bakgrunn for<br />
utarbeidelse <strong>av</strong> en <strong>til</strong>taksplan (fase 2) som beskrevet i Stortingsmelding 12 ”Rent <strong>og</strong> rikt h<strong>av</strong>”.<br />
Det skulle legges spesiell vekt på vurdering <strong>av</strong> utlekking <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> sedimentene.<br />
Ettersom det er de miljøgiftene som <strong>til</strong> enhver tid er løst i vannfasen som er bio<strong>til</strong>gjengelige<br />
for organismene, ble det bestemt at undersøkelse <strong>og</strong>så skulle omfatte kartlegging <strong>av</strong> løst<br />
<strong>fra</strong>ksjon <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> i elvene. Dataene vil senere benyttes <strong>til</strong> å sette opp et<br />
utslippsregnskap der utlekking <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> sedimentene kan ses i sammenheng med de<br />
landbaserte <strong>til</strong>førslene, slik at betydningen <strong>av</strong> sedimentene som kilde blir vurdert.<br />
Prosjektet omfatter følgende aktiviteter: kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>elver</strong>, kartlegging <strong>av</strong><br />
<strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>overvann</strong>, tette flater, samt kartlegging <strong>av</strong> sedimentasjonsmengder. Denne<br />
rapporten omhandler resultater <strong>fra</strong> kartlagte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> tungmetaller (As, Cd, Pb, Hg, Ni, Cr,<br />
Cu <strong>og</strong> Zn), PCB7, PAH (16 EPA) <strong>og</strong> organiske tinnforbindelser (TBT, DBT, MBT <strong>og</strong> TPT)) <strong>til</strong><br />
<strong>Oslo</strong> indre h<strong>av</strong>n <strong>fra</strong> elvene Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna vinteren 2004 <strong>og</strong> våren <strong>og</strong><br />
sommeren 2005, samt <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> tungmetaller, PAH <strong>og</strong> PCB via <strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> tette flater<br />
utenom elvene. Det er benyttet passive prøvetakere for å måle den løste/bio<strong>til</strong>gjengelige<br />
delen <strong>av</strong> miljøgiftene <strong>og</strong> mengdeproporsjonale partikkelprøver for å måle partikkelbundne<br />
stoffer via elvene. Det er tatt prøver nederst i vassdragene samt noen stikkprøver øverst i<br />
vassdragene (uforurensede områder) som referanse. StormTac-modellen er benyttet for å<br />
finne <strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>overvann</strong> utenom elvene.<br />
For beregning <strong>av</strong> elve<strong>til</strong>førslene ble følgende verdier for vannføring benyttet:<br />
Elv Vinteren 2004 Våren 2005 Stip.maks. vår Sommeren 2005<br />
Akerselva 1120 (m 3 /s) 1820 (m 3 /s) 8000 (m 3 /s) 1900 (m 3 /s)<br />
Hovinbekken 116 (m 3 /s) 150 (m 3 /s) 450 (m 3 /s) 170 (m 3 /s)<br />
Alna 700 (m 3 /s) 1040 (m 3 /s) 4000 (m 3 /s) 1200 (m 3 /s)<br />
Det ble ikke registrert noen typisk vårflom i 2005, slik at det ble beregnet <strong><strong>til</strong>førsler</strong> både<br />
basert på målte vannføringen i måleperioden samt en maksimalverdi for vårflom basert på<br />
2004-verdier.<br />
Konsentrasjoner <strong>og</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> metaller, PAH, PCB <strong>og</strong> organiske tinnforbindelser,<br />
suspendert stoff <strong>og</strong> partikkelstørrelsesfordeling var som vist i følgende tabeller. Fargene<br />
viser klassifisering i henhold <strong>til</strong> SFTs <strong>til</strong>standsklassifisering.<br />
Blå: Ubetydelig forurenset (SFT’s klasse I)<br />
Grønn: Moderat forurenset (SFT’s klasse II)<br />
Gul: Markert forurenset (SFT’s klasse III)<br />
Orange: Sterkt forurenset (SFT’s klasse IV)<br />
Rød: Meget sterkt forurenset (SFT’s klasse V)<br />
Dato: 31.01.06 Side 4 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Konsentrasjoner i Akerselva:<br />
aquateam<br />
Stoff<br />
Konsentrasjon (µg/l) nederst i elva Konsentrasjon (µg/l)<br />
Vinter 2004 Vår 2005 Sommer 2005 stikkprøve øverst i<br />
nedbørfeltet vinteren 2004<br />
Arsen (As) 0,2 0,03 0,1 0,19<br />
Bly (Pb) 3 0,35 2,1 0,13<br />
Kadmium (Cd) 0,1 0,01 0,1 0,018<br />
Kobber (Cu) 1,5 0,3 11,3 0,39<br />
Krom (Cr) 1,4 0,1 0,8 0,15<br />
Nikkel (Ni) 0,4 0,02 0,2 0,24<br />
Sink (Zn) 31 3,4 17 6,1<br />
Kvikksølv (Hg) 0,001 0,00 0,03
Konsentrasjoner i Alna:<br />
aquateam<br />
Stoff<br />
Konsentrasjon (µg/l)<br />
Konsentrasjon (µg/l)<br />
Vinter Vår 2005 Sommer 2005 stikkprøve øverst i<br />
2004<br />
nedbørfeltet vinteren 2004<br />
Arsen (As) 0,5 0,3 0,3 0,14<br />
Bly (Pb) 3,3 2,5 2,3 0,11<br />
Kadmium (Cd) 0,3 0,07 0,08 0,011<br />
Kobber (Cu) 12 3,5 7,3 1,5<br />
Krom (Cr) 3,2 2,1 2,1 0,08<br />
Nikkel (Ni) 5,9 1,3 1,4
Års<strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>elver</strong> <strong>og</strong> <strong>overvann</strong><br />
aquateam<br />
Totalt er det stipulert følgende års<strong><strong>til</strong>førsler</strong>, via <strong>elver</strong> <strong>og</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene, <strong>til</strong><br />
Bekkelagsbassenget:<br />
Pb: 332 kg<br />
Cu: 686 kg<br />
Zn: 4140 kg<br />
Cd: 11 kg<br />
Cr: 204 kg<br />
Ni: 154 kg<br />
Hg: 1,3 kg<br />
PAH: 7,9 – 15 kg<br />
PCB: 0,6-0,7 kg<br />
TBT: 0,3-0,4 kg<br />
Bidraget via <strong>overvann</strong> utenom elvene utgjorde <strong>fra</strong> 3 <strong>til</strong> 15 prosent <strong>av</strong> totalmengdene.<br />
Det forventes at en betydelig del <strong>av</strong> de miljøgiftene som er bundet <strong>til</strong> partikler sedimenterer i<br />
Bekkelagsbassenget. Hvorvidt partiklene vil sedimentere i Bekkelagsbassenget eller<br />
passere ut i fjorden <strong>av</strong>henger <strong>av</strong> partikkelstørrelse <strong>og</strong> vannhastigheten i bassenget,<br />
flomsituasjoner, samt en rekke andre forhold ved vannkvaliteten i elvene som f.eks pH,<br />
humusinnhold <strong>og</strong> andelen organiske partikler.<br />
Bidraget <strong>til</strong> partikulært bundne <strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> de ulike elvene <strong>og</strong> <strong>fra</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene<br />
er beregnet <strong>til</strong>:<br />
Para%partik- Transporterte mengder partikulært bundet (kg/år)<br />
meterkelbundet Akerselva Hovinbekk<br />
Sum<br />
en<br />
Alna<br />
Sum<br />
elvene<br />
Overvann<br />
(kg/år)<br />
As 85 4,60 2,48 15,6 22,6 - 22,7<br />
Pb 85 73 28 143 244 32 276<br />
Cu 79 192 74 229 496 46 541<br />
Zn 77 1354 192 1454 3000 188 3188<br />
Cd 64 2,3 0,39 3,9 6,6 0,4 7,0<br />
Cr 91 29,3 19,7 133 182 4,5 187<br />
Ni 66 8,7 9,7 74,4 92,8 9,2 102<br />
Hg 87 0,39 0,03 0,50 0,92 0,2 1,12<br />
PAH 2)<br />
100 1,8 - 4 0,6-1 4,3 - 9 6,7- 14 1,2 7,9- 15<br />
PCB 93 0,4 0,04 0,2 0,6 0,01 0,6-0,7<br />
Organisk<br />
tinn<br />
100<br />
3,3-4,1
Resultater <strong>fra</strong> analyse <strong>av</strong> stikkprøver – ftalater <strong>og</strong> alylfenoler<br />
aquateam<br />
Det ble <strong>og</strong>så analysert ”wost case” elveprøver (stikkprøver <strong>av</strong> vann med høyt<br />
partikkelinnhold) ftalater, alkylfenoler (nonyl- <strong>og</strong> oktylfenoler <strong>og</strong> –etoksilater) <strong>og</strong> Bisfenol A<br />
med følgende resultater:<br />
Parameter<br />
Konsentrasjon (µg/l)<br />
Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Ftalater:<br />
Butylbenzylftalat (BBP)
1. Innledning<br />
aquateam<br />
Aquateam ble engasjert <strong>av</strong> Fylkesmannen i <strong>Oslo</strong> <strong>og</strong> Akershus <strong>til</strong> å gjennomføre en<br />
kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>til</strong> Bekkelagsbassenget via vassdragene Akerselva,<br />
Hovinbekken <strong>og</strong> Alna <strong>og</strong> via <strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> tette flater. <strong>Kartlegging</strong>en skal benyttes som en<br />
bakgrunn for utarbeidelse <strong>av</strong> en <strong>til</strong>taksplan (fase 2) som beskrevet i Stortingsmelding 12<br />
”Rent <strong>og</strong> rikt h<strong>av</strong>”. <strong>Kartlegging</strong>en skal legge spesiell vekt på vurderinger <strong>av</strong> betydning for<br />
utlekking <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> sedimentene. Ettersom det er de miljøgiftene som <strong>til</strong> enhver tid er<br />
løst i vannfasen som er bio<strong>til</strong>gjengelige for organismene, ble det bestemt at undersøkelse<br />
<strong>og</strong>så skulle omfatte kartlegging <strong>av</strong> løste <strong>fra</strong>ksjoner <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> i elvene.<br />
Dataene skal senere benyttes <strong>til</strong> å sette opp et utslippsregnskap der utlekking <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong><br />
<strong>fra</strong> sedimentene kan ses i sammenheng med de landbaserte <strong>til</strong>førslene, slik at betydningen<br />
<strong>av</strong> sedimentene som kilde blir vurdert.<br />
Prosjektet omfatter følgende aktiviteter:<br />
kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>elver</strong><br />
kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>overvann</strong>, tette flater<br />
kartlegging <strong>av</strong> sedimentasjonsmengder <strong>og</strong> hastighet<br />
Det ble opprettet en referansegruppe med følgende representanter:<br />
Simon Haraldsen Fylkesmannens miljøvern<strong>av</strong>deling<br />
Trygve Abry Fagrådet for Indre <strong>Oslo</strong>fjord<br />
Terje Wold Vann- <strong>og</strong> <strong>av</strong>løpsetaten, <strong>Oslo</strong><br />
Turid Winther-Larsen Statens Vegvesen, region øst<br />
Tore Joranger Helse- <strong>og</strong> velferdsetaten, <strong>Oslo</strong><br />
Gina Mikarlsen Helse- <strong>og</strong> velferdsetaten, <strong>Oslo</strong><br />
Torild Jørgensen <strong>Oslo</strong> H<strong>av</strong>n KF<br />
Ragnar Storhaug Aquateam<br />
Eilen Arctander Vik Aquateam<br />
Mona Weideborg Aquateam<br />
Det ble <strong>av</strong>holdt oppstartmøte den 22.10.04 hvor et foreløpig prosjektforlag ble diskutert <strong>og</strong><br />
justert. Det ble deretter <strong>av</strong>holdt et møte med Vann- <strong>og</strong> <strong>av</strong>løpsetaten i <strong>Oslo</strong> hvor samarbeid<br />
med VAV <strong>og</strong> bruk <strong>av</strong> eksisterende data <strong>fra</strong> deres ukeblandprøver ble diskutert, med<br />
etterfølgende justering <strong>av</strong> prøvehyppighet <strong>og</strong> analyseparametre ble gjort. I utgangspunktet<br />
var det satt fokus på kartlegging <strong>av</strong> tungmetallene Cu, Zn, Ni, Cr, Pb, Cd <strong>og</strong> Hg, samt de<br />
organiske miljøgiftene PAH (16) <strong>og</strong> PCB (7). Det ble imidlertid tidlig et ønske om å få<br />
inkludert <strong>og</strong>så noen ”nyere” <strong>miljøgifter</strong>. Det ble på grunnlag <strong>av</strong> dette gjort noen justeringer i<br />
det opprinnelige pr<strong>og</strong>rammet slik at As <strong>og</strong> TBT, samt en prøveserie med brommerte<br />
flammehemmere, ftalater <strong>og</strong> alkylfenoler kunne inkluderes.<br />
Innholdet <strong>av</strong> partikler <strong>og</strong> organisk stoff, fordelingen <strong>av</strong> partikler med organisk <strong>og</strong> uorganisk<br />
opprinnelse, samt størrelsesfordeling <strong>av</strong> partiklene er generelt vesentlige parametre for å<br />
kunne forklare fordelingen <strong>av</strong> partikulært bundne <strong>miljøgifter</strong>. VAV analyserer bl. a. totalt <strong>og</strong><br />
organisk suspendert stoff i ukeblandprøvene <strong>fra</strong> alle tre elvene, samt totalinnholdet <strong>av</strong><br />
metaller i Alna <strong>og</strong> Hovinbekken. Disse resultatene er <strong>og</strong>så benyttet i denne undersøkelsen.<br />
De kjemiske analysene for øvrig er gjennomført ved laboratoriet Analycen i Moss,<br />
menspartikkelstørrelsesfordelingen ble utført <strong>av</strong> Aquateam. Feltarbeidet er utført <strong>av</strong> <strong>av</strong><br />
Aquateam med meget god assistanse <strong>fra</strong> Vann- <strong>og</strong> <strong>av</strong>løpsetaten i <strong>Oslo</strong> (VAV).<br />
For kartlegging <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> via <strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> tette flater utenom elvene er sjablongverdier <strong>fra</strong><br />
StormTac modellen (Larm, 2005) samt andre relevante sjablongverdier benyttet.<br />
Dato: 31.01.06 Side 9 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
2. Metodikk<br />
aquateam<br />
2.1. Valg <strong>av</strong> stasjoner i elvene<br />
I utgangspunktet ønsket man å benytte en hovedprøvestasjon i hver elv langt nede i<br />
vassdraget for å beregne <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>til</strong> fjorden, samt en referanseprøvestasjon høyt opp i<br />
vassdraget som referanse for relativt lite forurensete områder. Man ønsket å legge<br />
hovedprøvetakingen <strong>til</strong> områder hvor man <strong>fra</strong> før <strong>av</strong> har mye analysedata, hvor<br />
vannprøvetakerne er beskyttet mot hærverk <strong>og</strong> hvor vannføringen måles.<br />
De prøvestasjonene som ble valgt var VAVs hovedprøvestasjoner nederst i Alna, Akerselva<br />
<strong>og</strong> Hovinbekken. VAV innhenter rutinemessig mengdeproporsjonale ukeblandprøver <strong>til</strong><br />
analyse <strong>av</strong> vanlige fysisk/kjemiske vannkvalitetsparametere <strong>og</strong> tungmetaller. VAV har godt<br />
bakgrunnsmateriale <strong>fra</strong> disse stasjonene når det gjelder tungmetaller i Alna <strong>og</strong> Hovinbekken,<br />
men analyserer ikke organiske <strong>miljøgifter</strong>.<br />
Som referansestasjoner ble utløpet <strong>fra</strong> Maridalsvannet, et prøvepunkt øverst i nedbørsfeltet<br />
<strong>til</strong> Hovinbekken (Årvoll) <strong>og</strong> utløpet <strong>fra</strong> Alunsjøen valgt. Figur 1 viser en oversikt over området<br />
med stasjonene inntegnet.<br />
Figur 1. Oversikt over prøvestasjonene i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna.<br />
På de tre hovedstasjonene ble det satt ut passive prøvetakere. Disse prøvene ble analysert<br />
for miljøgiftene, <strong>og</strong> ut <strong>fra</strong> resultatene ble gjennomsnittskonsentrasjonen i vannløselig <strong>fra</strong>ksjon<br />
beregnet.<br />
Aquateam deltar i et EU-prosjekt for utvikling <strong>og</strong> utprøving <strong>av</strong> en spesiell type passive<br />
prøvetakere som et basert på Empore disks (ED) <strong>og</strong> en diffusjonshindrende membran. De<br />
Dato: 31.01.06 Side 10 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
har tidligere vært prøvd ut i Alna. Denne prøvetakeren har vist gode resultater, slik at vi har<br />
benyttet disse for å få et mål på den løste/bio<strong>til</strong>gjengelige delen <strong>av</strong> miljøgiftene. Denne typen<br />
prøvetaker er sammen med SPMD (semipermeable membrane disks) ansett for å gi de<br />
beste kvantitative resultatene i overvåkingssammenheng (Stuer-Lauridsen, 2005).<br />
2.2. Analyseparametre<br />
Tabell 1 viser en oversikt over de parameterne som ble analysert.<br />
Tabell 1. Oversikt over analyseparametre <strong>og</strong> deteksjonsgrenser benyttet <strong>av</strong> Analycen.<br />
Parameter<br />
Nedre deteksjonsgrenser<br />
Vann/ekstrakt (µg/l) Fast materiale (mg/kg)<br />
As 0,05 0,03<br />
Bly 0,02 0,4<br />
Kadmium 0,01 0,017<br />
Kobber 0,1 0,2<br />
Krom (total) 0,05 0,2<br />
Nikkel 0,2 0,2<br />
Sink 0,5 0,2<br />
Kvikksølv 0,01 (0,002) 0,0005<br />
PCB (7) 0,001 0,001 (for hver kongener)<br />
PAH (16) 0,01 0,01 (for hver forbindelse)<br />
Tinnorganiske forbindelser<br />
(DBT, MBT, TBT, TPT)<br />
-<br />
0,001 (for hver forbindelse)<br />
Bromerte flammehemmere 1)<br />
0,01<br />
Ftalater 2)<br />
Alkylfenoler 3)<br />
0,1 (for hver forbindelse)<br />
0,2 (for iso-nonylfenol <strong>og</strong><br />
nonylfenoletoksilater, 0,02 for<br />
hver <strong>av</strong> de øvrige<br />
forbindelsene)<br />
1) Omfatter Polybromerte difenyletere (PBDE 17, 28, 47, 66, 71, 85, 99, 100, 138, 153, 154, 183, 190, 203,<br />
209), Heksabromsyklododekan (HBCCD) <strong>og</strong> Tetrabrombisfenol A. Analysene er gjennomført på en<br />
enkeltprøve med mye partikler <strong>fra</strong> hver elv.<br />
2) Omfatter BBP, DBP, DEHP, DEP, DIDP, DINP, DMP <strong>og</strong> DOP. Analysene er gjennomført på en<br />
enkeltprøve med mye partikler <strong>fra</strong> hver elv.<br />
3) Omfatter Bisfenol A, Bisfenol F, 4-n-nonylfenol, 4-t-okylfenol, iso-nonylfenol (teknisk),<br />
nonylfenoletoksilater <strong>og</strong> oktylfenoletoksilater. Analysene er gjennomført på en enkeltprøve med mye<br />
partikler <strong>fra</strong> hver elv.<br />
Laboratoriet er akkreditert for de aktuelle parameterene, <strong>og</strong> greide å analysere ned <strong>til</strong> disse<br />
l<strong>av</strong>e konsentrasjonene på de fleste prøvene. Analysene ble gjennomført i henhold <strong>til</strong> Norsk<br />
standard.<br />
Der ble ved Aquateam gjennomført partikkelanalyser (partikkelstørrelsesfordeling <strong>og</strong><br />
kumulativt partikkelvolum) på vannprøven med Malvern Mastersizer S (300 mm linse).<br />
Malvern benytter<br />
laserdif<strong>fra</strong>ksjon <strong>og</strong> måler partikler i partikkelstørrelsesområdet 0,5 – 900 µm. For å sikre at<br />
partiklene holdt seg i suspensjon ble det anvendt en magnetrørercelle under målingen.<br />
Målingen gjennomføres på et 15 ml prøvevolum.<br />
2.3. Valg <strong>av</strong> prøvetidspunkt<br />
Ved kartlegging <strong>av</strong> elve<strong><strong>til</strong>førsler</strong> er det viktig å få med seg ulike <strong>av</strong>renningssituasjoner.<br />
Følgende prøvetidspunkt er valgt:<br />
Dato: 31.01.06 Side 11 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
1.prøveserie: Vinter (23. november – 6. desember 2004)<br />
2. prøveserie: Vår (4. april – 18. april 2005)<br />
3. prøveserie: Sommer (15. august – 29. august)<br />
aquateam<br />
Det var ikke mulig å få finansiert en prøveserie høsten 2005, slik at <strong><strong>til</strong>førsler</strong> i høstperioden<br />
ble stipulert på bakgrunn <strong>av</strong> de øvrige data.<br />
Det ble tatt en prøve for måling <strong>av</strong> tungmetaller på referansestasjonene 10.11.04. Det ble<br />
tatt stikkprøve for måling <strong>av</strong> bromerte flammehemmere 07.12.04, <strong>og</strong> for måling <strong>av</strong> ftalater <strong>og</strong><br />
alkylfenoler 02.05.05.<br />
2.4. Prøvetaking <strong>og</strong> prøvepreparering<br />
Aquateam har benyttet passive prøvetakere <strong>til</strong> å finne et mål på den <strong>fra</strong>ksjonen <strong>av</strong><br />
tungmetaller <strong>og</strong> PAH som er løst i vannet. For å finne den partikulært bundne delen ble det<br />
tatt vannmengdeproporsjonale prøver som ble filtrert (0,8 µm filter). Analysene ble<br />
gjennomført på den <strong>fra</strong>ksjonen som satt igjen på filteret.<br />
Det ble besluttet at sedimentfeller for partikulært materiale ikke skulle benyttes, ettersom<br />
usikkerheten ved denne metoden er stor ved bruk i elv, <strong>og</strong> fordi man ved denne metoden kun<br />
får med seg de største partiklene. Prøvetakingen <strong>til</strong> partikulær <strong>fra</strong>ksjon er basert på<br />
prøveopparbeidelse <strong>av</strong> de mengdeproporsjonale prøvene. Suspendert stoff <strong>fra</strong> VAVs<br />
vannmengdeproporsjonale ukesprøver (ca. 2-3 liter) ble <strong>fra</strong>filtrert med 0,45 <strong>og</strong> 0,8 µm filtre.<br />
Den partikulære <strong>fra</strong>ksjonen ble analysert på de aktuelle parametrene (<strong>miljøgifter</strong>).<br />
VAV har analysert tungmetallene (total verdi) på ukeblandprøvene i Alna <strong>og</strong> Hovinbekken,<br />
samt noen <strong>av</strong> prøvene i Akerselva. Som et ledd i kvalitetssikringen har Aquateam<br />
sammenliknet sine resultater med VAVs resultater.<br />
EU-prøvetakeren (ED) ble benyttet <strong>til</strong> å måle løste <strong>miljøgifter</strong> (PAH, PCB, metallene utenom<br />
Hg). I regi <strong>av</strong> EU- prosjektet utarbeides nå korrelasjonskurver mellom resultater <strong>fra</strong> analyse<br />
<strong>av</strong> passive prøvetakere <strong>og</strong> gjennomsnittskonsentrasjoner <strong>av</strong> de ulike stoffene over en viss<br />
tid, samt oppkonsentreringsfaktorer for de ulike stoffene i prøvetakeren. For kvikksølv ble<br />
det benyttet en annen type prøvetaker (Ecoscope) som Aquateam tidligere har brukt <strong>til</strong><br />
kildesporing med svært godt resultat. Prøvetakerne sto ute i hovedstasjonene i 14 dager.<br />
Diskene ble ekstrahert, <strong>og</strong> ekstraktene analysert for de aktuelle parametrene. Det ble påvist<br />
begroing på overflaten på de passive prøvetakerne da de ble hentet inn for analyse, men<br />
begroingen på membranflatene mot vannet var ikke så stor at dette skulle hindre opptak <strong>av</strong><br />
stoffene.<br />
I Hovinbekken var prøvetakerne festet med slangeklemmer <strong>til</strong> stålstang som var plassert<br />
direkte i kulverten i prøvestasjonen. I Alna <strong>og</strong> Akerselva ble en delstrøm kontinuerlig punpet<br />
opp <strong>fra</strong> elva <strong>og</strong> ført inn i en 25 l beholder der prøvetakerne var plassert. Prøvetakerne var<br />
festet med lodd <strong>og</strong> stålwire (alt rustfritt). Vannmengden som ble pumpet opp var stor i<br />
forhold <strong>til</strong> volumet der prøvetakeren var plassert, noe som medførte kort oppholdstid.<br />
Prøvene <strong>til</strong> bromerte flammehemmere, ftalater <strong>og</strong> alkylfenoler ble tatt som stikkprøver direkte<br />
<strong>av</strong> partikkelholdig vann. Det ble benyttet glødete glassflasker.<br />
Figur 2 viser noen bilder <strong>fra</strong> prøvestasjonene samt prøvetakingen.<br />
Dato: 31.01.06 Side 12 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
VAV’s vassdragsstasjoner ble benyttet<br />
ved uttak <strong>av</strong> blandprøver:<br />
Prøvetakingsdelen <strong>av</strong> passiv prøvetaker:<br />
aquateam<br />
Finn Paulsen, VAV; med passiv prøvetaker som har<br />
stått ute i 14 dager i Hovinbekken:<br />
Prøvested i Alna<br />
Figur 2. Prøvetaking <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> i Alna, Akerselva <strong>og</strong> Hovinbekken vinteren 2004.<br />
2.5. Beregning <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>fra</strong> elvene<br />
Tilførslene er beregnet på følgende måte:<br />
Konsentrasjonen i partikulært materiale er <strong>til</strong>bakeregnet <strong>til</strong> konsentrasjon pr. liter vann. ca. 2-<br />
4 liter vann ble filtrert. Man har benyttet passive prøvetakere fordi PAH, PCB <strong>og</strong> enkelte<br />
tungmetaller (Hg <strong>og</strong> Cd) forventes å finnes i så l<strong>av</strong>e konsentrasjoner i vann<strong>fra</strong>ksjonen at<br />
disse stoffene ikke ville kunne påvises ved konvensjonelle vannanalyser. Passive<br />
prøvetrakere var vellykket for tungmetaller <strong>og</strong> PCB, men ikke for PAH-forbindelser. Det ble<br />
målt urealistiske høye verdier for en rekke <strong>av</strong> PAH-forbindelsene i ekstraktene, <strong>og</strong>så tyngre<br />
Dato: 31.01.06 Side 13 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
forbindelser som ikke forventes i vannfasen. Årsaken <strong>til</strong> de høye konsentrasjonene i som ble<br />
funnet i løst <strong>fra</strong>ksjon er ukjent, men vi er sikker på at disse ikke er reelle. Det ble derfor<br />
benyttet resultater <strong>fra</strong> partikulær PAH for vinter <strong>og</strong> vår <strong>og</strong> sommerprøvene ble analysert for<br />
total PAH.<br />
Konsentrasjonen i ekstrakter <strong>fra</strong> passive prøvetakere er omregnet <strong>til</strong> konsentrasjon pr. liter<br />
vann. For beregninger <strong>fra</strong> ekstrakt <strong>til</strong> vann for metaller benyttes data <strong>fra</strong> undersøkelse i<br />
Glomma <strong>og</strong> Drammenselva i 2000 (Weideborg et al., 2002). Oppkonsentreringsfaktor for<br />
organiske stoffer er basert på erfaring <strong>fra</strong> undersøkelse <strong>av</strong> organiske forbindelser i Alna<br />
(Weideborg, 2005). De oppkonsentreringsfaktorene som ble benyttet er vist i vedleggene.<br />
Tilførslene i gram pr. dag er beregnet ut <strong>fra</strong> vannføringsdata <strong>fra</strong> VAVs målinger i de to ukene<br />
prøveseriene gikk.<br />
Der det foreligger data for analyse <strong>av</strong> total konsentrasjon <strong>av</strong> tungmetaller (VAVs data) er<br />
disse verdiene sammenliknet med summen <strong>av</strong> løst <strong>fra</strong>ksjon (beregnet ut <strong>fra</strong> målinger <strong>av</strong><br />
passive prøvetakere) <strong>og</strong> målt partikulær <strong>fra</strong>ksjon. For sink er noen <strong>av</strong> VAVs verdier benyttet i<br />
beregningene.<br />
2.6. <strong>Kartlegging</strong> <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>fra</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene<br />
2.6.1. Generelt<br />
Overvann er en fellesbetegnelse på nedbørs<strong>av</strong>hengig (snø <strong>og</strong> regn) <strong>av</strong>renning <strong>fra</strong> et<br />
område. I dette prosjektet utgjør <strong>overvann</strong>et den delen <strong>av</strong> den nedbørs<strong>av</strong>hengige<br />
<strong>av</strong>renningen som føres <strong>til</strong> <strong>overvann</strong>snettet eller direkte <strong>til</strong> fjorden nedstrøms målestasjonene i<br />
vassdragene.<br />
Det er en rekke faktorer som har innvirkning på <strong>overvann</strong>ets sammensetning:<br />
- Aktiviteten i området (boliger, trafikk, industriområder etc.)<br />
- Overflatene som <strong>av</strong>renningen skjer <strong>fra</strong> (asfalt, naturmark, hustak etc.)<br />
- Regnintensitet<br />
- Hvilke bygningsmaterialer som benyttes i området<br />
- Varighet <strong>av</strong> nedbør<br />
- Tidsintervallet <strong>fra</strong> siste nedbørs<strong>til</strong>felle<br />
Til sammen bidrar dette <strong>til</strong> at det er svært komplisert å få et <strong>til</strong>nærmet korrekt bilde <strong>av</strong><br />
<strong>overvann</strong>ets sammensetning <strong>og</strong> <strong>av</strong> den totale forurensningsbelastningen som <strong>overvann</strong>et<br />
representerer. Bare etablering <strong>av</strong> definerte urbanhydrol<strong>og</strong>iske målefelt med automatiske<br />
prøvetakingsstasjoner vil kunne bidra <strong>til</strong> at <strong>overvann</strong>ets sammensetning kan kartlegges med<br />
en rimelig grad <strong>av</strong> nøyaktighet for det spesifikke området. Dette er imidlertid svært<br />
ressurskrevende <strong>og</strong> blir sjelden gjennomført. I den grad det gjennomføres prøvetaking <strong>av</strong><br />
<strong>overvann</strong> benyttes som regel manuell prøvetaking, dvs. personell rykker ut <strong>og</strong> tar prøver<br />
etter at det har startet med å regne. Stofftransporten i første del <strong>av</strong> et nedbør<strong>til</strong>felle vil<br />
normalt være størst (”first flush”). Ved manuell prøvetaking vil denne <strong>av</strong>renningen ofte ikke<br />
bli inkludert i prøven, dermed vil forurensningskonsentrasjonen i <strong>overvann</strong>sprøven bli l<strong>av</strong>ere<br />
enn sann verdi.<br />
2.6.2. Beregning <strong>av</strong> forurensningstransport ved hjelp <strong>av</strong> sjablongverdier<br />
Årlig <strong>av</strong>renning<br />
I <strong>og</strong> med at det er komplisert <strong>og</strong> ressurskrevende å gjennomføre <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende<br />
undersøkelser <strong>av</strong> <strong>overvann</strong>, benyttes ofte overslagsmetoder som tar utgangspunkt i<br />
Dato: 31.01.06 Side 14 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
sjablongverdier, dvs. konsentrasjonsverdier som anses å være karakteristiske for ulike<br />
arealtyper (eks. villabebyggelse, industriområder veier osv.). Transportert forurensningsmengde<br />
kan da beregnes ut <strong>fra</strong> de nevnte sjablongverdiene, de ulike arealkategorier <strong>og</strong><br />
årsnedbør.<br />
Med utgangspunkt i årsnedbøren beregnes den årlige <strong>av</strong>renningen i det aktuelle området. I<br />
(Lindholm, 2003) er det beskrevet to metoder for å beregne <strong>overvann</strong>smengden (m 3 /år) <strong>fra</strong> et<br />
nedbørfelt:<br />
Metode A (tette flaters areal):<br />
Qår = a · A · (P-b) · 10 -3<br />
Qår =Avrent volum over et middel år (m 3 )<br />
a = Andelen deltagende tette flater som dreneres <strong>til</strong> <strong>overvann</strong>ssystemet (%)<br />
A = Totalareal tette flater i <strong>av</strong>renningsområdet (m 2 )<br />
P = Total nedbør over et middelår (mm)<br />
b = Totalt tap p.g.a fordamping (mm)<br />
Metoden bygger på at man kun betrakter tette flater i nedbørfeltet, <strong>og</strong> at man benytter en<br />
faktor (a) for å korrigere for andelen <strong>av</strong> tette flater som drenerer <strong>til</strong> permeable flater. Som<br />
eksempel kan nevnes taknedløp som drenerer <strong>til</strong> egen hage.<br />
Metode B (hele områdets areal):<br />
Qår = c · Aområde · P · 10 -3<br />
Qår =Avrent volum over et middel år (m 3 )<br />
c = Volum<strong>av</strong>renningskoeffisient på årsbasis<br />
Aområde = Avrenningsområdets totale areal (m 2 )<br />
P = Total nedbør over et middelår (mm)<br />
Metode B forutsetter at <strong>av</strong>renningsfaktoren på årsbasis bestemmes. Dette er et omfattende<br />
arbeid <strong>og</strong> mange mulige feilkilder opptrer. Når <strong>av</strong>renningen <strong>fra</strong> den delen <strong>av</strong><br />
sentrumsområdene i <strong>Oslo</strong> som har <strong>overvann</strong>ssystem skal beregnes, vil det være enklest å<br />
benytte metode A. Det er en høy andel tette flater (A) i forhold <strong>til</strong> totalarealet <strong>av</strong> området som<br />
har <strong>overvann</strong>snett, <strong>og</strong> prosentandelen <strong>av</strong> de tette flatene (a) som bidrar <strong>til</strong> <strong>av</strong>renningen er<br />
<strong>og</strong>så høy. Det er med andre ord en liten andel <strong>av</strong> <strong>av</strong>renningen <strong>fra</strong> de tette flatene som<br />
infiltreres lokalt.<br />
Bruk <strong>av</strong> sjablongverdier<br />
Når man skal benytte sjablongverdier er det to <strong>fra</strong>mgangsmåter som kan benyttes:<br />
1. Sjablongverdier som angir forurensningskonsentrasjonen i <strong>overvann</strong>et i µg/l<br />
2. Sjablongverdier for konsentrasjonen <strong>av</strong> suspendert stoff (SS) i <strong>overvann</strong>et <strong>og</strong><br />
opplysninger om konsentrasjonen <strong>av</strong> de aktuelle parametrene i kumsedimenter i<br />
nedbørfeltet<br />
I forbindelse med utarbeidelse <strong>av</strong> <strong>til</strong>taksplan for forurensende sedimenter i Drammensfjorden<br />
har man valgt å benytte <strong>fra</strong>mgangsmåte 2 ved beregning <strong>av</strong> forurensningsmengden som<br />
transporteres med <strong>overvann</strong>et. Denne metoden er beskrevet i (Nesse, 2005). Man har her<br />
analysert forurensningskonsentrasjonen (mg pr. kg TS) i prøver <strong>av</strong> sedimentinnholdet i,<br />
pumpestasjoner, kummer, <strong>og</strong> kulverter. Denne <strong>fra</strong>mgangsmåten bygger på forutsetningen<br />
om at sammensetningen <strong>av</strong> sedimentene er representative for området <strong>og</strong> for <strong>overvann</strong>et.<br />
Ved å benytte sjablongverdier for innholdet <strong>av</strong> suspendert stoff (SS) mg/l i <strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> ulike<br />
Dato: 31.01.06 Side 15 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
arealkategorier, arealstørrelser <strong>og</strong> årsnedbør, kan den totale mengden suspendert stoff som<br />
transporteres med <strong>overvann</strong>et beregnes. Mengden <strong>av</strong> de ulike forurensningskomponentene<br />
beregnes så med utgangspunkt i konsentrasjonsverdiene som ble funnet ved<br />
sedimentanalysene.<br />
I (Nesse, 2005) er det gjort en sammenligning <strong>av</strong> transportert forurensningsmengde beregnet<br />
på grunnlag <strong>av</strong> <strong>fra</strong>mgangsmåte 1 <strong>og</strong> 2. Denne sammenligningen viste at <strong>fra</strong>mgangsmåte 1<br />
(konsentrasjonen <strong>av</strong> hver forurensningskomponent i <strong>overvann</strong>et) gir en høyere transport enn<br />
når man baserer beregningen på konsentrasjonen i sedimentene (<strong>fra</strong>mgangsmåte 2). Dette<br />
gjelder for samtlige parametere bortsett <strong>fra</strong> PCB <strong>og</strong> krom. En mulig årsak <strong>til</strong> forskjellen<br />
mellom de to metodene er at en del <strong>av</strong> de fineste partiklene ikke holdes <strong>til</strong>bake i punktene<br />
der det er tatt prøver (kummer <strong>og</strong> pumpestasjoner). Konsentrasjonen <strong>av</strong> PCB er l<strong>av</strong>ere enn<br />
deteksjonsgrensen i flere prøvepunkter, slik at forskjellen mellom de to metodene<br />
sannsynligvis er mindre enn det resultatene viser i <strong>og</strong> med at deteksjonsgrensen er benyttet<br />
som konsentrasjonsverdi for PCB for disse prøvepunktene.<br />
For å unngå at vi ikke tar <strong>til</strong>strekkelig hensyn <strong>til</strong> <strong>fra</strong>ksjoner <strong>av</strong> forurensninger som er knyttet <strong>til</strong><br />
de minste partiklene, som jo <strong>og</strong>så har størst spesifikt areal, er det i den videre beregningen<br />
valgt å benytte <strong>fra</strong>mgangsmåte 1 for beregning <strong>av</strong> forurensningstransporten med <strong>overvann</strong>et.<br />
Dato: 31.01.06 Side 16 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
3. Resultater - elve<strong><strong>til</strong>førsler</strong><br />
aquateam<br />
Rådata <strong>fra</strong> de kjemiske analysene er sammens<strong>til</strong>t i Vedlegg 1, <strong>og</strong> rådata <strong>fra</strong><br />
partikkelstørrelsesmålingene er sammens<strong>til</strong>t i Vedlegg 2. Det er <strong>og</strong>så gjennomført analyser<br />
<strong>av</strong> totalt <strong>og</strong> flyktig tørrstoff, samt løst organisk karbon.<br />
3.1. Vannføring<br />
Verdier for vannføringer som er benyttet for beregning <strong>av</strong> elve<strong>til</strong>førslene i de aktuelle<br />
periodene er sammens<strong>til</strong>t i tabell 2. Det ble ikke registrert noen typisk vårflom i 2005, slik at<br />
det ble beregnet <strong><strong>til</strong>førsler</strong> både basert på den målte vannføringen i måleperioden samt en<br />
maksimalverdi for vårflom (basert på 2004-verdier).<br />
Tabell 2. Verdier for vannføringer som er benyttet for beregning <strong>av</strong> elve<strong>til</strong>førslene <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> indre<br />
h<strong>av</strong>n. Data <strong>fra</strong> VAV.<br />
Elv Vannføring<br />
vinteren 2004<br />
(m 3 /s) 1)<br />
Vannføring<br />
våren 2005<br />
(m 3 /s) 1)<br />
Stip.maks.<br />
vårvannføring<br />
(m 3 Vannføring<br />
sommeren 2005<br />
/s)<br />
(m 3 /s) 1)<br />
Akerselva 1120 1820 8000 1900<br />
Hovinbekken 116 150 450 170<br />
Alna 700 1040 4000 1200<br />
1) Gjennomsnittsverdier for undersøkelsesperiodene (14 dager).<br />
Vannføringene målt i de 14 dagene i vinter- <strong>og</strong> sommerperiodene er som forventet <strong>og</strong><br />
representative for vannføringer for vinter <strong>og</strong> sommer. Figur 3 viser en oversikt over<br />
vannføringene i de tre elvene i 2004 <strong>og</strong> 2005 i de nedre delene <strong>av</strong> nedbørsfeltene.<br />
Vannføring, midlere ukesverdier (l/s)<br />
Vannføring, midlere ukesverdier (l/s)<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
Vannføring i Akerselva 2004/2005<br />
0<br />
5.1.04 5.4.04 5.7.04 5.10.04 5.1.05 5.4.05 5.7.05 5.10.05<br />
Vannføring i Alna 2004/2005<br />
0<br />
5.1.04 5.4.04 5.7.04 5.10.04 5.1.05 5.4.05 5.7.05 5.10.05<br />
Vannføring i Hovinbekken 2004/2005<br />
0<br />
5.1.04 5.4.04 5.7.04 5.10.04 5.1.05 5.4.05 5.7.05 5.10.05<br />
Figur 3. Vannføringen i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i 2004 <strong>og</strong> <strong>fra</strong>m <strong>til</strong> november 2005. Data<br />
<strong>fra</strong> VAV (Wold, 2004,2005).<br />
Dato: 31.01.06 Side 17 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
Vannføring, midlere ukesverdier (l/s)<br />
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50
aquateam<br />
3.2. Partikler <strong>og</strong> organisk stoff<br />
Innholdet <strong>av</strong> partikler <strong>og</strong> organisk stoff, fordelingen <strong>av</strong> partikler med organisk <strong>og</strong> uorganisk<br />
opprinnelse, samt størrelsesfordeling <strong>av</strong> partiklene er vesentlige parametere for kunne<br />
forklare fordelingen <strong>av</strong> partikulært bundne <strong>miljøgifter</strong>. Tabell 3 viser en oversikt over<br />
partikkelmengder <strong>og</strong> partikkelstørrelsesfordelingen i prøvene <strong>fra</strong> de tre elvene, <strong>og</strong> figur 5<br />
viser en oversikt over partikkelprofilene.<br />
Tabell 3. Oversikt over partikkelmengder <strong>og</strong> størrelsesfordeling i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong><br />
Alna. STS = Totalt suspendert tørrstoff, Org. STS = organisk suspendert tørrstoff (organisk<br />
suspendert stoff målt som glødetap). Ukeblandprøver.<br />
Elv Dato STS<br />
(mg/l)<br />
Akerselva <br />
Hovinbekken<br />
Alna<br />
Org.<br />
STS<br />
(mg/l)<br />
Vol (µl/l)<br />
målt med<br />
Malvern 1)<br />
Størrelsesfordeling (µm)<br />
d0,1<br />
2)<br />
3)<br />
d0,5<br />
4)<br />
d0,9<br />
29. nov. -6. des. 04 4 1 30 3,1 130 500<br />
4.-10. april 05<br />
3 1 23 10 62 357<br />
11.-18. april 05 1 1 20 5 98 369<br />
15. - 21. aug. 05 29 23 363 17 82 211<br />
22. – 29. aug. 05 5,9 2,3 53 34 119 242<br />
29. nov. -6. des. 04 34 8 159 41 150 480<br />
4.-10. april 05 67 12 262 17 77 325<br />
11.-18. april 05 9 3 48 10 85 312<br />
15. - 21. aug. 05 18 11 346 32 135 404<br />
22. – 29. aug. 05 25 6 222 20 71 179<br />
29. nov. -6. des. 04 16 3 55 20 76 230<br />
4.-10. april 05 62 9 169 10 48 155<br />
11.-18. april 05 10 2 49 9 61 388<br />
15. - 21. aug. 05 28 8 141 22 86 226<br />
22. – 29. aug. 05 97 14 47 12 156 383<br />
2) Malvern måler volum<strong>fra</strong>ksjon. Man må kjenne tettheten <strong>til</strong> partiklene for å kunne regne om <strong>til</strong> mg/l.<br />
Partiklene kan <strong>og</strong>så inneholde vann.<br />
3) 10 vol% < d0,1: betyr at 10% <strong>av</strong> partikkelvolumet består <strong>av</strong> partikler med partikkelstørrelse < angitt i<br />
kolonnen<br />
4) 50 vol %
Partikkelstørrelsesfordeling<br />
(vol %)<br />
Partikkelstørrelsesfordeling (vol%)<br />
% Volume frequency distribution<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
11.04.05<br />
0<br />
0,1 1 10<br />
Diameter (µm)<br />
100 1000<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
18.04.05<br />
0,1 1 10<br />
Diameter (µm)<br />
100 1000<br />
Partikkelstørrelsesfordeling (vol<br />
%9<br />
10<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
22.08.05<br />
0<br />
0,1 1 10<br />
Diameter (µm)<br />
100 1000<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
Hovinbekken Alna Akerselva<br />
29.08.05<br />
0<br />
0,1 1 10<br />
Diameter (µm)<br />
100 1000<br />
Hovinbekken Alna Akerselva<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
11.04.05<br />
0,1 1 10<br />
Diameter (µm)<br />
100 1000<br />
aquateam<br />
Dato: 31.01.06 Side 19 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
Kumulativt partikkelvolum (%)<br />
% Volume cumulative distribution<br />
Kumulativt partikkelvolum (%)<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
18.04.05<br />
0,1 1 10<br />
Diameter (µm)<br />
100 1000<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
22.08.05<br />
0,1 1 10<br />
Diameter (µm)<br />
100 1000<br />
Kumulativt partikkelvolum (%)<br />
Hovinbekken Alna Akerselva<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
29.08.05<br />
0,1 1 10<br />
Diameter (µm)<br />
100 1000<br />
Hovinbekken Alna Akerselva<br />
Figur 4 (forts.) Partikkelstørrelsesfordeling i ukeblandprøver <strong>fra</strong> Alna, Akerselva <strong>og</strong><br />
Hovinbekken.
aquateam<br />
Vinteren 2004<br />
Som vist i tabell 3 <strong>og</strong> figur 4 inneholdt Hovinbekken størst konsentrasjon <strong>av</strong> partikler <strong>og</strong> de<br />
største partiklene. 10 % <strong>av</strong> partikkelvolumet besto <strong>av</strong> partikler med diameter 41 µm eller<br />
mindre. Akerselva inneholdt en relativt større andel <strong>av</strong> de minste partiklene (10% <strong>av</strong><br />
partikkelvolumet besto <strong>av</strong> partikler med 3,1 µm eller mindre). For de øvrige 90% <strong>av</strong> volumet<br />
inneholdt Akerselva <strong>og</strong> Hovinbekken relativt lik volumandel <strong>av</strong> større partikler.<br />
Akerselva syntes å ha to topper, en med små partikler (under 100µm) <strong>og</strong> en med større<br />
partikler (300 µm).<br />
Alna inneholdt en relativt større andel <strong>av</strong> små partikler. 50% <strong>av</strong> partikkelvolumet besto <strong>av</strong><br />
partikler med diameter 76 µm eller mindre. Tilsvarende for Hovinbekken var 150 µm, <strong>og</strong> for<br />
Akerselva 130 µm.<br />
Ca 30-40% <strong>av</strong> det totale partikkelvolumet i Akerselva <strong>og</strong> Hovinbekken besto <strong>av</strong> partikler<br />
mindre enn 100 µm, <strong>og</strong> små partikler (
aquateam<br />
Figur 5 viser en oversikt over partikulært materiale (STS), organisk partikulært materiale (org.<br />
STS) <strong>og</strong> organisk materiale (TOC) i de tre elvene i 2004.<br />
Suspendert stoff, TOC (mg/l)<br />
Suspendert stoff, TOC (mg/l)<br />
Suspendert stoff, TOC (mg/l)<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
05.01.2004<br />
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
Suspendert stoff <strong>og</strong> organisk<br />
stoff i Akerselva 2004<br />
50<br />
0<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
05.01.2004<br />
05.01.2004<br />
05.02.2004<br />
05.02.2004<br />
05.03.2004<br />
05.04.2004<br />
05.05.2004<br />
05.06.2004<br />
05.07.2004<br />
05.08.2004<br />
05.09.2004<br />
05.10.2004<br />
Suspendert stoff <strong>og</strong> organisk stoff<br />
i Hovinbekken 2004<br />
05.03.2004<br />
05.04.2004<br />
STS mg/l<br />
org. STS mg/l<br />
TOC mg C/l<br />
05.05.2004<br />
Suspendert stoff <strong>og</strong><br />
organisk<br />
stoff i Alna 2004<br />
05.02.2004<br />
05.03.2004<br />
05.04.2004<br />
05.05.2004<br />
05.06.2004<br />
05.06.2004<br />
05.07.2004<br />
05.07.2004<br />
05.08.2004<br />
05.08.2004<br />
05.09.2004<br />
05.09.2004<br />
05.10.2004<br />
05.10.2004<br />
STS mg/l<br />
Org. STS mg/l<br />
TOC mg C/l<br />
Dato: 31.01.06 Side 21 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
05.11.2004<br />
05.11.2004<br />
05.11.2004<br />
05.12.2004<br />
05.12.2004<br />
05.12.2004<br />
STS mg/l<br />
org. STS mg/l<br />
TOC mg C/l<br />
Figur 5. Konsentrasjonen <strong>av</strong> suspendert stoff, organisk suspendert stoff (målt som glødetap)<br />
<strong>og</strong> TOC i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i 2004. Data <strong>fra</strong> VAV.
aquateam<br />
Som vist i figur 6 besto en større andel <strong>av</strong> partiklene i Alna <strong>av</strong> uorganisk materiale enn i de to<br />
andre elvene. Tabell 4 viser en oversikt over gjennomsnittsverdier for suspendert stoff,<br />
organisk suspendert stoff <strong>og</strong> totalt organisk materiale i elvene i 2004.<br />
Tabell 4. Gjennomsnittsverdier for suspendert stoff, organisk suspendert stoff <strong>og</strong> totalt<br />
organisk materiale i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i 2004. Typiske verdier ved høy <strong>av</strong>renning<br />
er <strong>og</strong>så tatt med i tabellen.<br />
Parameter Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Gj.sn. Ved høy Gj.sn. Ved høy Gj.sn. Ved høy<br />
<strong>av</strong>renning<br />
<strong>av</strong>renning<br />
<strong>av</strong>renning<br />
Suspendert stoff (mg<br />
STS/l)<br />
6,5 18 94 680 51 280<br />
Org. suspendet stoff<br />
(mg org. STS/l) 1)<br />
2 4 41 440 9,2 30<br />
% organiske partikler 31 22 44 65 18 11<br />
Total organisk karbon<br />
(mg C/l)<br />
4,3 6 16,7 25 8,2 15<br />
1) Målt som flyktig organisk stoff (glødetap)<br />
Det kan forventes at en relativt større del <strong>av</strong> miljøgiftene bindes <strong>til</strong> organiske partikler enn <strong>til</strong><br />
de uorganiske, slik at man ville forvente en relativt høyere konsentrasjon <strong>av</strong> partikkelbundne<br />
organiske <strong>miljøgifter</strong> i Hovinbekken enn i Alna. Akerselva inneholder en større andel humus<br />
enn de øvrige elvene, slik at det kan forventes at Akerselva inneholder en relativt større<br />
andel metaller, som er kompleksbundet <strong>til</strong> humus.<br />
Partikkelstørrelse kan <strong>og</strong>så ha betydning her, da det forventes en høyere binding <strong>til</strong> små<br />
partikler enn <strong>til</strong> store.<br />
3.3. Metaller<br />
3.3.1. Metallkonsentrasjoner i Akerselva<br />
En sammens<strong>til</strong>ling <strong>av</strong> gjennomsnittskonsentrasjonen <strong>av</strong> løst <strong>og</strong> partikulære tungmetaller i de<br />
ulike periodene er vist i figur 6.<br />
µg/l<br />
µg/l<br />
0,4<br />
0,3<br />
0,2<br />
0,1<br />
forts.<br />
0<br />
0,4<br />
0,3<br />
0,2<br />
0,1<br />
0<br />
Tungmetaller i Akerselva vinteren 2004<br />
As Cd Ni Hg<br />
Tungmetaller i Akerselva våren 2005<br />
As Pb Cd Cu Cr Ni<br />
Løst<br />
Part<br />
Løst<br />
Part<br />
Tungmetaller i Akerselva vinteren 2004<br />
Dato: 31.01.06 Side 22 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
µg/l<br />
µg/l<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Pb Cu Cr Zn<br />
Tungmetaller i Akerselva våren 2005<br />
Zn<br />
Løst<br />
Part<br />
Løst<br />
Part
µg/l<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Tungmetaller i Akerselva sommeren 2005<br />
As Pb Cd Cr Ni<br />
Figur 6. Konsentrasjonen <strong>av</strong> tungmetaller i Akerselva.<br />
Løst<br />
Part<br />
µg/l<br />
Kobber <strong>og</strong> sink i Akerselva sommeren 2005<br />
aquateam<br />
Dato: 31.01.06 Side 23 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Cu Zn<br />
Andelen <strong>av</strong> løste <strong>og</strong> partikulært bundne tungmetaller varierte mellom prøveperiodene. I<br />
vinterprøvene forelå hovedmengden <strong>av</strong> As, Pb, Cr <strong>og</strong> Zn i Akerselva i løst form, mens<br />
hovedmengden <strong>av</strong> Cu <strong>og</strong> Ni forelå partikulært. Konsentrasjonen i vårprøvene var relativt l<strong>av</strong>.<br />
Her var det kun Cu <strong>og</strong> delvis Zn som forelå i løst form. (I sommerprøvene var det kun<br />
analysert for løst Zn). Ni forelå delvis i løst form.<br />
I vårprøvene ble det funnet verdier l<strong>av</strong>ere enn deteksjonsgrensen for As, Pb, Cd, Cr <strong>og</strong> Ni<br />
ved analyse <strong>av</strong> ekstraktene for passive prøvetakere. Forøvrig ble det ikke funnet verdier<br />
l<strong>av</strong>ere enn deteksjonsgrensen.<br />
Tabell 5 viser konsentrasjonen i vannet ved hovedstasjonen <strong>og</strong> referansestasjonen.<br />
Tabell 5. Konsentrasjon <strong>av</strong> tungmetaller i Akerselva ved hovedstasjonen <strong>og</strong> referansestasjonen<br />
i perioden 23. november – 6. desember 2004.<br />
Stoff Hovedstasjon Referansestasjon % naturlig<br />
(beregnet) (µg/l) (målt) (µg/l) (anslag) 1)<br />
Arsen (As) 0,2 0,19 95<br />
Bly (Pb) 3,0 0,13 4<br />
Kadmium (Cd) 0,1 0,018 18<br />
Kobber (Cu) 1,5 0,39 26<br />
Krom (Cr) 1,4 0,15 11<br />
Nikkel (Ni) 0,4 0,24 60<br />
Sink (Zn) 31 6,1 20<br />
Kvikksølv (Hg) 0,001 µg/l Cu>Ni>Pb>Cd (Gjessing, 1975). Som<br />
vist i figur 7 er det i hovedsak kobber <strong>og</strong> sink hvor størst andel foreligger løst, men det er<br />
store variasjoner mellom de ulike prøveperiodene.<br />
Løst<br />
Part
aquateam<br />
3.3.2. Metallkonsentrasjoner i Hovinbekken<br />
En sammens<strong>til</strong>ling <strong>av</strong> gjennomsnittskonsentrasjonen <strong>av</strong> løst <strong>og</strong> partikulære tungmetaller i de<br />
ulike periodene er vist i figur 7.<br />
µg/l<br />
µg/l<br />
µg/l<br />
1<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
1<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0<br />
0,2<br />
Tungmetaller i Hovinbekken vinteren 2004<br />
1<br />
0<br />
As Cd Hg<br />
Tungmetaller i Hovinbekken våren 2005<br />
As Cd Ni Hg<br />
Tungmetaller i Hovinbekken sommeren 2005<br />
As Pb Cd Cr Ni<br />
Løst<br />
Part<br />
Figur 7. Konsentrasjonen <strong>av</strong> tungmetaller i Hovinbekken.<br />
Løst<br />
Part<br />
Løst<br />
Part<br />
Tungmetaller i Hovinbekken vinteren 2004<br />
Dato: 31.01.06 Side 24 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
µg/l<br />
µg/l<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Pb Cu Cr Ni Zn<br />
Tungmetaller i Hovinbekken våren 2005<br />
Pb Cu Cr Zn<br />
Tungmetaller i Hovinbekken sommeren 2005<br />
Cu Zn<br />
Hovedmengden <strong>av</strong> alle metallene i partikulær form. De beregnede totalkonsentrasjonene er<br />
i samme størrelsesorden som VAVs målte konsentrasjoner med unntak <strong>av</strong> Cu som var noe<br />
høyere enn VAVs målinger. Tabell 6 viser konsentrasjonen i vannet ved hovedstasjonen <strong>og</strong><br />
referansestasjonen. Klassifisering i henhold <strong>til</strong> SFTs klasser er inkludert i tabellen, selv om<br />
denne klassifiseringen ikke er velegnet for referansestasjoner.<br />
µg/l<br />
Løst<br />
Part<br />
Løst<br />
Part<br />
Løst<br />
Part
aquateam<br />
Tabell 6. Konsentrasjon <strong>av</strong> tungmetaller i Hovinbekken ved hovedstasjonen <strong>og</strong><br />
referansestasjonen i perioden 23. november – 6. desember 2004.<br />
Stoff Hovedstasjon<br />
(beregnet) (µg/l)<br />
Referansestasjon<br />
(målt) (µg/l)<br />
% naturlig<br />
(anslag) 1)<br />
Arsen (As) 0,8 0,14 18<br />
Bly (Pb) 7,8 1,2 15<br />
Kadmium (Cd) 0,1 0,063 63<br />
Kobber (Cu) 28 (VAV: 11-14) 0,74 3-7<br />
Krom (Cr) 5,5 0,38 7<br />
Nikkel (Ni) 3,1 0,47 15<br />
Sink (Zn) 60 14 23<br />
Kvikksølv (Hg) 0,013 0,004 31<br />
Blå: Ubetydelig forurenset (SFT’s klasse I), Grønn: Moderat forurenset (SFT’s klasse II)<br />
Gul: Markert forurenset (SFT’s klasse III), Orange: Sterkt forurenset (SFT’s klasse IV)<br />
Rød: Meget sterkt forurenset (SFT’s klasse V)<br />
1) % naturlig (<strong>fra</strong> bergrunnen) er anslått ut <strong>fra</strong> forskjellen mellom konsentrasjoner øverst <strong>og</strong> nederst i vassdraget.<br />
Dette er ikke helt korrekt da berggrunnen <strong>og</strong> partikkelinnholdet i vannet endrer seg nedover vassdraget, men kan<br />
gi en anslått min.verdi for naturlig del <strong>og</strong> en maks.verdi for menneskeskapt del <strong>av</strong> tungmetallene nederst i<br />
vassdraget.<br />
Vannet ved hovedstasjonen kan klassifiseres som moderat forurenset (SFT’s klasse II)<br />
basert på Cd, markert forurenset (SFT’s klasse III) basert på, Cr, Ni, sterkt forurenset (SFT’s<br />
klasse IV) basert på Zn <strong>og</strong> Hg, <strong>og</strong> meget sterkt forurenset (SFT’s klasse V) basert på Pb <strong>og</strong><br />
Cu. Vannet ved referansestasjonen kan klassifiseres som moderat forurenset (SFT’s klasse<br />
II) basert på de fleste parametre.<br />
pH var 7,1-7,8 i Hovinbekken i 2004. Høyere pH enn i Akerselva <strong>til</strong>sier at en mindre del er<br />
løst i vannet. Dette stemmer for Hovinbekken.<br />
3.3.3. Metallkonsentrasjoner i Alna<br />
En sammens<strong>til</strong>ling <strong>av</strong> gjennomsnittskonsentrasjonen <strong>av</strong> løst <strong>og</strong> partikulære tungmetaller i i<br />
de ulike periodene er vist i figur 8.<br />
µg/l<br />
µg/l<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
forts.<br />
1<br />
0<br />
1<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0<br />
Tungmetaller i Alna vinteren 2004<br />
As Cd Hg<br />
Tungmetaller i Alna våren 2005<br />
As Cd Hg<br />
Løst<br />
Part<br />
Løst<br />
Part<br />
Tungmetaller i Alna vinteren 2004<br />
Dato: 31.01.06 Side 25 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
µg/l<br />
µg/l<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
0<br />
Pb Cu Cr Ni Zn<br />
Tungmetaller i Alna våren 2005<br />
Pb Cu Cr Ni Zn<br />
Løst<br />
Part<br />
Løst<br />
Part
µg/l<br />
1<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0<br />
Tungmetaller i Alna sommeren 2005<br />
As Cd Hg<br />
Løst<br />
Part<br />
Figur 8. Konsentrasjonen <strong>av</strong> tungmetaller i Alna.<br />
Tungmetaller i Alna sommeren 2005<br />
aquateam<br />
Dato: 31.01.06 Side 26 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
µg/l<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Pb Cu Cr Zn<br />
Hovedmengden <strong>av</strong> Cu, Ni <strong>og</strong> Zn i vinterprøvene forelå i løst form. Forøvrig forelå<br />
hovedmengden <strong>av</strong> metallene partikulært. De beregnede totalkonsentrasjonene er i samme<br />
størrelsesorden som VAVs målte konsentrasjoner med unntak <strong>av</strong> Cu <strong>og</strong> Zn som var noe<br />
høyere enn VAVs målinger. Årsaken <strong>til</strong> forskjellene kan være at de passive prøvetakerne har<br />
en høyere akkumulering <strong>av</strong> Zn <strong>og</strong> Cu i Alna enn forventet eller at det har skjedd en<br />
forurensning <strong>av</strong> Zn. Total-analysene <strong>og</strong> analyser <strong>av</strong> partikulært materialer er gjort med<br />
totaloppslutning <strong>og</strong> samme analysemetodikk. I videre beregninger er VAVs verdier for sink<br />
benyttet. Tabell 7 viser konsentrasjonen i vannet ved hovedstasjonen <strong>og</strong> referansestasjonen.<br />
Tabell 7. Konsentrasjon <strong>av</strong> tungmetaller i Alna ved hovedstasjonen <strong>og</strong> referansestasjonen i<br />
perioden 23. november – 6. desember 2004.<br />
Stoff Hovedstasjon Referansestasjon % naturlig (anslag)<br />
(beregnet) (µg/l) (målt) (µg/l)<br />
1)<br />
Arsen (As) 0,5 0,14 28<br />
Bly (Pb) 3,3 0,11 3<br />
Kadmium (Cd) 0,3 0,011 4<br />
Kobber (Cu) 12 (VAV: 3-6) 1,5 13-50<br />
Krom (Cr) 3,2 0,079 2,5<br />
Nikkel (Ni) 5,9
aquateam<br />
Det var imidlertid betydelige forskjell mellom ulike stoffer, <strong>og</strong> ulike årstider med hensyn på<br />
andel løst <strong>og</strong> partikulære tungmetaller.<br />
mg Zn/l<br />
µg Cd/l<br />
µg Hg/l<br />
0,25<br />
0,2<br />
0,15<br />
0,1<br />
0,05<br />
0,7<br />
0,6<br />
0,5<br />
0,4<br />
0,3<br />
0,2<br />
0,1<br />
Forholdet mellom sink <strong>og</strong> suspendert stoff i Alna 2004<br />
y = 0,0007x + 0,0091<br />
R 2 = 0,9868<br />
0<br />
0 50 100 150<br />
mg SS/l<br />
200 250 300<br />
Forholdet mellom kadmium <strong>og</strong> suspendert stoff<br />
i Alna 2004<br />
y = 0,0022x + 0,0184<br />
R 2 = 0,9726<br />
0<br />
0 50 100 150<br />
mg SS/l<br />
200 250 300<br />
0,05<br />
0,045<br />
0,04<br />
0,035<br />
0,03<br />
0,025<br />
0,02<br />
0,015<br />
0,01<br />
0,005<br />
Forholdet mellom kvikksølv<br />
<strong>og</strong> suspendert stoff i Alna i 2004<br />
y = 0,0001x + 0,0041<br />
R 2 = 0,4604<br />
0<br />
0 50 100 150<br />
mg SS/l<br />
200 250 300<br />
Forholdet mellom kobber <strong>og</strong> suspendert stoff i Alna 2004<br />
y = 0,0002x + 0,0158<br />
R 2 = 0,2179<br />
0<br />
0 50 100 150<br />
mg SS/l<br />
200 250 300<br />
Dato: 31.01.06 Side 27 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
µg Pb/l<br />
mg Cu/l<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0,12<br />
0,1<br />
0,08<br />
0,06<br />
0,04<br />
0,02<br />
Forholdet mellom bly <strong>og</strong> suspendert stoff<br />
i Alna 2004<br />
y = 0,0836x - 0,1278<br />
R 2 = 0,9882<br />
0<br />
0 50 100 150<br />
mg SS/l<br />
200 250 300<br />
Figur 9. Korrelasjon mellom metaller <strong>og</strong> suspendert stoff i Alna 2004. Data <strong>fra</strong> VAV (Wold,<br />
2004) er brukt som grunnlagsdata.<br />
3.3.4. Tilførsler <strong>av</strong> metaller <strong>fra</strong> elvene<br />
Tilførslene <strong>av</strong> metaller <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong>fjorden i g/dag via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i den<br />
aktuelle perioden er sammens<strong>til</strong>t i tabellene 8 - 11. Figur 10 viser fordelingen <strong>av</strong> partikulært<br />
bundne tungmetaller mellom elvene.
aquateam<br />
Tabell 8. Tilførselen <strong>av</strong> metaller via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna (g/dag) <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> indre h<strong>av</strong>n<br />
i perioden 23. november – 6. desember 2004.<br />
Tilførsler (g/d)<br />
Akerselva Hovinbekken Alna Sum totalt<br />
Parameter Part. Løst Sum Part. Løst Sum Part. Løst Sum Part. Løst Totalt<br />
As 6,6 11 17 8,2 0,0 8,2 16 13 29 31 24 55<br />
Pb 86 204 290 75 3,0 78 120 80 200 281 287 567<br />
Cd 1,7 8,4 10,1 1,1 0,3 1,4 3,5 14 18 6,3 23 29<br />
Cu 145 0,0 145 204 76 279 269 456 725 618 531 1149<br />
Cr 59 77 136 54 1,1 56 174 21 194 288 98 386<br />
Ni 40 0 40 3 0 31 70 285 355 141 285 426<br />
Zn 494 2552 3046 476 125 600 1160 321 1482 2129 2997 5128<br />
Hg - 0,001 0,001 0,09 0,016 0,106 0,30 0,13 0,43 0,4 0,1 0,5<br />
Dersom disse verdiene er representative for vinterperioden nov – mars vil <strong>til</strong>førslene <strong>av</strong><br />
metaller i en 5 måneders periode være som vist i tabell 9.<br />
Tabell 9. Tilførselen <strong>av</strong> metaller via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna (g/d) <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> indre h<strong>av</strong>n i<br />
perioden 4. april – 18. april 2005. Tallene er basert på anslått maksimal vannføring (verdier <strong>fra</strong><br />
våren 2004).<br />
Tilførsler (g/d)<br />
Akerselva Hovinbekken Alna Sum totalt<br />
Parameter Part. Løst Sum Part. Løst Sum Part. Løst Sum Part. Løst Totalt<br />
As 18 0,0 18 9,1 0,0 9,1 85 0,0 85 112 0,0 112<br />
Pb 242 0,0 242 128 0,0 128 847 0,0 847 1218 0,0 1218<br />
Cd 3,9 0,0 3,9 1,6 0,0 1,6 23 0,0 23 28 0,0 28<br />
Cu 27 182 210 312 22 334 1101 91 1192 1440 295 1736<br />
Cr 82 0,0 82 86 0,0 86 712 0,0 712 880 0,0 880<br />
Ni 16 0,0 16 36 0,0 36 432 0,0 432 484 0,0 484<br />
Zn 1421 912 2333 908 40 947 8471 456 8926 10800 1401 12206<br />
Hg 0,00 0,14 0,14 0,00 0,18 0,18 0,000 0,87 0,87 0,00 1,20 1,20<br />
Tabell 10. Tilførselen <strong>av</strong> metaller via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna (g/d) <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> indre h<strong>av</strong>n i<br />
perioden 15. – 29. august 2005.<br />
Tilførsler (g/d)<br />
Akerselva Hovinbekken Alna Sum totalt<br />
Parameter Part. Løst Sum Part. Løst Sum Part. Løst Sum Part. Løst Totalt<br />
As 16 0,12 16 1,5 0,0 1,5 31 1,2 32 48 1,3 49<br />
Pb 337 3,7 340 14 0,2 14 230 5,9 236 581 9,8 591<br />
Cd 17 0,43 17 0,3 0,0 0,4 6,7 1,3 8,0 24 1,7 26<br />
Cu 1829 19 1846 58 14 73 595 160 755 2482 193 2675<br />
Cr 112 17 129 9,9 0 9,9 211 5,6 217 333 23 356<br />
Ni 8,7 28 37 6,1 1,7 7,9 121 25 146 136 55 191<br />
Zn 12148 2765 14913 103 44 147 2688 328 301 14939 3138 18077<br />
Hg 4,3 0 4,3 0,22 0,00 0,22 5,0 0,00 5,0 9,5 0 9,5<br />
Dato: 31.01.06 Side 28 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
Tabell 11. Stipulerte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> metaller via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i løpet <strong>av</strong> et år.<br />
Vinter: Tilførsler i<br />
Sommer:<br />
Høst: Stip.<br />
<strong><strong>til</strong>førsler</strong> i løpet<br />
løpet <strong>av</strong> 5 måneder Vår: Tilførsler i løpet Tilførsler i løpet <strong>av</strong> 2 måneder<br />
(kg)<br />
<strong>av</strong> 2 måneder (kg) <strong>av</strong> 3 måneder (kg) (kg) 1)<br />
Årlig Årlig<br />
<strong>til</strong>før<strong>til</strong>førselsel Para Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum totalt part.<br />
meter totalt løst part totalt løst part tot. løst part tot. løst part (kg) (kg)<br />
As 8,2 3,6 4,6 6,7 0,0 6,7 4,5 0,12 4,4 6,7 0,0 6,7 26 22<br />
Pb 85 43 42 73 0,0 73 54 0,9 53 73 0,0 73 286 242<br />
Cd 4,4 3,5 0,9 1,7 0,0 1,7 2,4 0,16 2,2 1,7 0,0 1,7 10,2 6,5<br />
Cu 173 80 93 104 18 86 246 18 228 104 18 86 627 494<br />
Cr 58 15 43 53 0,0 53 33 2,1 31 53 0,0 53 196 179<br />
Ni 64 43 21 29 0,0 29 18 5,0 13 29 0,0 29 139 92<br />
Zn 769 450 319 732 84 648 1663 289 1374 7 84 648 3897 2989<br />
Hg 0,1 0,0 0,1 0,07 0,07 0,0 0,87 0 0,87 0,07 0,07 0,0 1,11 0,97<br />
1) Det anslås her <strong>til</strong>svarende mengder som i vårflommen (” Worst case”). Disse mengdene er imidlertid usikre.<br />
kg/år<br />
kg/år<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
0<br />
Partikkelbundne <strong>miljøgifter</strong>, Pb,Cu, Zn, Cr <strong>og</strong> Ni<br />
1454<br />
Pb Cu Zn Cr Ni<br />
Partikkelbundne <strong>miljøgifter</strong>, As, Cd <strong>og</strong> Hg<br />
As Cd Hg<br />
Akerselva<br />
Hovinbekken<br />
Dato: 31.01.06 Side 29 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
Alna<br />
Akerselva<br />
Hovinbekken<br />
Figur 10. Årlig <strong>til</strong>førsel <strong>av</strong> partikulært bundne tungmetaller via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong><br />
Alna.<br />
Som vist i figur 10, bidrar Hovinbekken med minst tungmetaller. Dette skyldes at små<br />
vannmengder <strong>til</strong>føres <strong>fra</strong> Hovinbekken sammenliknet med de øvrige elvene.<br />
Alna
3.4. Polyaromatiske hydrokarboner (PAH)<br />
aquateam<br />
Resultatene <strong>fra</strong> analyse <strong>av</strong> passive prøvetakere i elvene viste meget høy konsentrasjon <strong>av</strong><br />
PAH. Det var i utgangspunktet forventet å finne mer PAH (tyngre forbindelser) i partikulær<br />
<strong>fra</strong>ksjon enn i løst <strong>fra</strong>ksjon. Årsaken <strong>til</strong> de høye konsentrasjonene som ble funnet i løst<br />
<strong>fra</strong>ksjon er ukjent, <strong>og</strong> vi er usikker på om disse er reelle. I våre vurderinger er det derfor lagt<br />
mest vekt på resultater <strong>fra</strong> partikulær PAH for vinter <strong>og</strong> vår. I siste prøveserie ble det<br />
analysert for total PAH i vannprøven.<br />
Dersom PAH skyldes oljeforurensning er det forventet at noen <strong>av</strong> de lettere PAH kan vaskes<br />
ut <strong>og</strong> forekomme i vannfasen.<br />
3.4.1. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PAH i Akerselva<br />
Resultater <strong>fra</strong> måling <strong>av</strong> PAH:<br />
• Vinteren 2004: Det ble ikke funnet PAH i det partikulære materialet. Det ble imidlertid<br />
påvist de lette 3-ringsforbindelsene (naftalen, acenaften, acenaftylen, antracen,<br />
fenantren <strong>og</strong> fluoren), samt 4-ringsforbindelsene fluoranten <strong>og</strong> pyren i ekstrakter <strong>fra</strong><br />
passive prøvetakere.<br />
• Våren 2005: Det ble ikke funnet PAH i det partikulære materialet, med unntak <strong>av</strong><br />
naftalen (16 ng/l). Det ble imidlertid påvist de samme forbindelsene i ekstraktet <strong>fra</strong> de<br />
passive prøvetakerne som i vinterprøven.<br />
• Sommeren 2005: Det ble her funnet 20 ng/l PAH totalt (hovedsakelig naftalen) totalt.<br />
Det ble imidlertid ikke funnet noen <strong>av</strong> de tyngre kreftfremkallende forbindelsene slik som<br />
benzo(a)pyren (heller ikke i de passive prøvetakerne). Forekomst <strong>av</strong> naftalen, fluoren <strong>og</strong><br />
fenantren (som er vannløselige <strong>og</strong> nedbrytbare) indikerer at forurensningen er relativt fersk.<br />
3.4.2. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PAH i Hovinbekken<br />
Resultater <strong>fra</strong> måling <strong>av</strong> PAH:<br />
• Vinteren 2004: Det ble ikke funnet PAH i det partikulære materialet. Det ble imidlertid<br />
i ekstraktene <strong>fra</strong> de passive prøvetakere påvist lette 2- <strong>og</strong> 3-rings-forbindelsene<br />
(naftalen, acenaften, acenaftylen, antracen, fenantren <strong>og</strong> fluoren), samt 4ringsforbindelsene<br />
fluoranten <strong>og</strong> pyren. Mesteparten <strong>av</strong> PAH var naftalen som er den<br />
PAH-forbindelsen som er mest løselig i vann<br />
• Våren 2005: Det ble funnet 0,11µg/l PAH i det partikulære materialet (5 ng/l antracen,<br />
28 ng/l benzo(g,h,i)perylen, 9 ng/l krysen, 19 ng/l fluoranten, 66 ng/l pyren). Det ble i<br />
ekstraktene <strong>fra</strong> de passive prøvetakerne påvist de lette 2- <strong>og</strong> 3-rings-forbindelsene<br />
(naftalen, acenaften, acenaftylen, antracen, fenantren <strong>og</strong> fluoren), samt 4ringsforbindelsene<br />
fluoranten <strong>og</strong> pyren. Mesteparten <strong>av</strong> PAH var fenantren.<br />
• Sommeren 2005: Det ble her funnet 0,03 µg/l PAH totalt (0,02 µg/l naftalen <strong>og</strong> 0,01<br />
µg/l pyren).<br />
Forekomst <strong>av</strong> naftalen, fluoren <strong>og</strong> fenantren (som er vannløselige <strong>og</strong> nedbrytbare) indikerer<br />
at forurensningen er relativt fersk.<br />
Dato: 31.01.06 Side 30 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
3.4.3. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PAH i Alna<br />
Resultater <strong>fra</strong> måling <strong>av</strong> PAH:<br />
PAH (µg/l)<br />
aquateam<br />
• Vinteren 2004: Det ble funnet 7 ng/l <strong>av</strong> acenaften i partikulært materiale. Det ble i<br />
ekstraktene <strong>fra</strong> de passive prøvetakerne påvist 2- <strong>og</strong> 3-rings-forbindelsene naftalen,<br />
acenaften, antracen, fenantren, <strong>og</strong> fluoren, 4-ringsforbindelsene fluoranten <strong>og</strong> pyren,<br />
samt >5-rings forbindelsen indeno(1,2,3-cd)pyren, <strong>og</strong> pyren. Mesteparten <strong>av</strong> PAH var<br />
pyren <strong>og</strong> fenantren.<br />
• Våren 2005: Det ble funnet 45 ng/l PAH fordelt på fluoranten (10 ng/l), naftalen (15<br />
ng/l) <strong>og</strong> pyren (20 ng/l). Det ble i ekstraktene <strong>fra</strong> de passive prøvetakerne påvist 2- <strong>og</strong><br />
3-rings-forbindelsene naftalen, acenaften, antracen, fenantren, <strong>og</strong> fluoren, samt 4ringsforbindelsene<br />
fluoranten <strong>og</strong> pyren. Mesteparten <strong>av</strong> PAH var pyren <strong>og</strong> fenantren,<br />
slik som for vinterprøvene.<br />
• Sommeren 2005: Det ble her funnet 0,25 µg/l PAH totalt fordelt på en rekke<br />
forbindelser (figur 11).<br />
0,3<br />
0,25<br />
0,2<br />
0,15<br />
0,1<br />
0,05<br />
0<br />
PAH i Alna sommeren 2005<br />
Acenaften<br />
Acenaftylen<br />
Antracen<br />
Benzo(a)antracen<br />
Benzo(a)pyren<br />
Benzo(b)fluoranten<br />
Benzo(g,h,i)perylen<br />
Benzo(k)fluoranten<br />
Crysen<br />
Dibenzo(a,h)antracen<br />
Fenantren<br />
Fluoranten<br />
Fluoren<br />
Indeno(1,2,3,cd)pyren<br />
Naftalen<br />
Pyren<br />
Sum PAH(16)<br />
Figur 11. Konsentrasjonen PAH i Alna i perioden 15. – 29. august 2005.<br />
Forekomst <strong>av</strong> naftalen, fluoren <strong>og</strong> fenantren (som er vannløselige <strong>og</strong> nedbrytbare) indikerer<br />
at forurensningen er relativt fersk.<br />
3.4.4. Tilførsler <strong>av</strong> PAH <strong>fra</strong> elvene<br />
Stipulerte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> PAH i kg via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i løpet <strong>av</strong> et år er<br />
sammens<strong>til</strong>t i tabell 12. Til beregningene er partikulært bundne verdier for vinter- <strong>og</strong><br />
vårprøvene, samt totalverdier for sommerprøvene benyttet. Ettersom verdiene for<br />
partikulært bundne PAH-forbindelser korresponderer med totalverdiene for Akerselva <strong>og</strong><br />
Hovinbekken anser vi feilkilden som relativt liten for disse elvene. Det kan imidlertid se ut<br />
som om en relativt større del <strong>av</strong> PAH kan foreligge i løst form i Alna, men vi har ikke vært i<br />
stand <strong>til</strong> å kvantifisere den løste delen.<br />
Dato: 31.01.06 Side 31 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Tabell 12 Stipulerte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> PAH via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i løpet <strong>av</strong> et år<br />
Parameter<br />
Vinter: Tilførsler<br />
i løpet <strong>av</strong> 5<br />
måneder (kg)<br />
Vår: Tilførsler i<br />
løpet <strong>av</strong> 2<br />
måneder (kg)<br />
Sommer:<br />
Tilførsler i<br />
løpet <strong>av</strong> 3<br />
måneder (kg)<br />
Høst: Stip.<br />
<strong><strong>til</strong>førsler</strong> i<br />
løpet <strong>av</strong> 2<br />
måneder (kg)<br />
1)<br />
aquateam<br />
Sum tot for<br />
ett år (kg)<br />
Acenaften 0,164
PCB (ng/l)<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
PCB ( ng/l)<br />
PCB (ng/l)<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB i Akerselva vinteren 2004<br />
PCB 101 PCB 118 PCB 138 PCB 153 PCB 180 PCB 28 PCB 52 Sum PCB<br />
PCB<br />
101<br />
PCB<br />
101<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB<br />
118<br />
PCB i Akerselva våren 2005<br />
PCB<br />
138<br />
PCB<br />
153<br />
PCB<br />
180<br />
PCB<br />
28<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB<br />
52<br />
PCB i Akerselva sommeren 2005<br />
PCB<br />
118<br />
PCB<br />
138<br />
PCB<br />
153<br />
PCB<br />
180<br />
PCB<br />
28<br />
Figur 12. Konsentrasjonen PCB i Akerselva<br />
PCB<br />
52<br />
aquateam<br />
3.5.2. Konsentrasjoner <strong>av</strong> PCB i Hovinbekken<br />
En sammens<strong>til</strong>ling <strong>av</strong> gjennomsnittskonsentrasjonen <strong>av</strong> løste <strong>og</strong> partikulære PCB i de ulike<br />
periodene er vist i figur 13. Om vinteren ble det målt meget l<strong>av</strong>e konsentrasjoner,
PCB (ng/l)<br />
PCB (ng/l)<br />
PCB (ng/l)<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB i Hovinbekken vinteren 2004<br />
PCB 101 PCB 118 PCB 138 PCB 153 PCB 180 PCB 28 PCB 52 Sum PCB<br />
PCB<br />
101<br />
PCB<br />
101<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB<br />
118<br />
PCB i Hovinbekken våren 2005<br />
PCB<br />
138<br />
PCB<br />
153<br />
PCB<br />
180<br />
PCB<br />
28<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB<br />
52<br />
PCB i Hovinbekken sommeren 2005<br />
PCB<br />
118<br />
PCB<br />
138<br />
PCB<br />
153<br />
PCB<br />
180<br />
PCB<br />
28<br />
PCB<br />
52<br />
Figur 13. Konsentrasjonen PCB i Hovinbekken.<br />
aquateam<br />
3.5.3. Konsentrasjoner i Alna<br />
En sammens<strong>til</strong>ling <strong>av</strong> gjennomsnittskonsentrasjonen <strong>av</strong> løste <strong>og</strong> partikulære PCB i de ulike<br />
periodene er vist i figur 14. Om vinteren ble det målt 7 ng PCB/l i Alna, i hovedsak PCB 52<br />
som var partikulært bundet. I vårprøvene ble det mål 2 ng PCB /l (fordelt på PCB 101, 138,<br />
153 <strong>og</strong> 28). Mesteparten <strong>av</strong> PCB var da partikulært bundet. I sommerprøven ble det kun<br />
analysert for løst PCB. Vi anslår i <strong>til</strong>førselsberegningene at den partikulære delen er<br />
<strong>til</strong>svarende som vårprøven.<br />
Dato: 31.01.06 Side 34 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
Sum<br />
PCB<br />
Sum<br />
PCB
PCB (ng/l)<br />
PCB (ng/l)<br />
PCB (ng/l)<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB i Alna vinteren 2004<br />
PCB 101 PCB 118 PCB 138 PCB 153 PCB 180 PCB 28 PCB 52 Sum PCB<br />
PCB<br />
101<br />
PCB<br />
101<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB<br />
118<br />
PCB<br />
118<br />
PCB i Alna våren 2005<br />
PCB<br />
138<br />
PCB<br />
153<br />
PCB<br />
180<br />
Løst<br />
Part<br />
PCB<br />
28<br />
PCB i Alna sommeren 2005<br />
PCB<br />
138<br />
PCB<br />
153<br />
PCB<br />
180<br />
PCB<br />
28<br />
Figur 14. Konsentrasjonen <strong>av</strong> PCB Alna.<br />
PCB<br />
52<br />
PCB<br />
52<br />
Sum<br />
PCB<br />
Sum<br />
PCB<br />
aquateam<br />
3.5.4. Tilførsler <strong>av</strong> PCB <strong>fra</strong> elvene<br />
Tilførslene <strong>av</strong> PCB i g/dag via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna over året er sammens<strong>til</strong>t i<br />
Tabell 13. I sommerprøven ble det kun analysert for løst PCB. Vi anslår i<br />
<strong>til</strong>førselsberegningene at den partikulære delen er <strong>til</strong>svarende som vårprøven.<br />
Dato: 31.01.06 Side 35 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Tabell 13. Stipulerte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> PCB via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i løpet <strong>av</strong> et år<br />
Vår: Tilførsler i<br />
løpet <strong>av</strong> 2 måneder<br />
Sommer:<br />
Tilførsler i løpet<br />
Høst: Stip. <strong><strong>til</strong>førsler</strong><br />
i løpet <strong>av</strong> 2<br />
aquateam<br />
Vinter: Tilførsler i løpet<br />
<strong>av</strong> 5 måneder (g)<br />
(g)<br />
<strong>av</strong> 3 måneder (g) måneder (g) 1)<br />
Para- Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Sum Part<br />
meter totalt løst part totalt løst part tot. løst part tot. løst part tot tot<br />
PCB 101
aquateam<br />
3.6.2. Konsentrasjoner <strong>av</strong> organotinn i Hovinbekken<br />
Analysene <strong>av</strong> tinnorganiske forbindelser på partikulær del <strong>av</strong> vinterprøvene viste meget høy<br />
konsentrasjon <strong>av</strong> dibutyltinn (0,017 µg/l) <strong>og</strong> monobutyltinn (0,027 µg/l) (figur 16). Det ble<br />
funnet 0,0013 µg/l tributyltinn. Trifenyltinn ble ikke funnet. I sommerprøvene ble DBT <strong>og</strong><br />
MBT funnet (0,005 µg/l DBT, 0,011 µg/l MBT).<br />
µg/l<br />
µg/l<br />
0,1<br />
0,08<br />
0,06<br />
0,04<br />
0,02<br />
0<br />
0,10<br />
0,08<br />
0,06<br />
0,04<br />
0,02<br />
0,00<br />
Organotinn i Hovinbekken vinteren 2004<br />
DBT MBT TBT TPT sum<br />
organotinn<br />
Organotinn i Hovinbekken sommeren 2005<br />
DBT MBT TBT TPT Sum<br />
organotinn<br />
Figur 16. Konsentrasjonen <strong>av</strong> organotinn i Hovinbekken. DBT: dibutyltinn, MBT:<br />
monobutyltinn, TBT: tributyltinn, TPT: trifenyltinn.<br />
3.6.3. Konsentrasjoner <strong>av</strong> organotinn i Alna<br />
Det ble ikke funnet tinnorganiske forbindelser på partikulær del <strong>av</strong> vinterprøvene i<br />
konsentrasjoner over deteksjonsgrensene. Det ble detektert DBT (0,005 µg/l) <strong>og</strong> MBT<br />
(0,009 µg/l) i sommerprøvene (figur 17).<br />
µg/l<br />
0,10<br />
0,08<br />
0,06<br />
0,04<br />
0,02<br />
0,00<br />
Organotinn i Alna sommeren 2005<br />
DBT MBT TBT TPT Sum<br />
organotinn<br />
Figur 17. Konsentrasjonen <strong>av</strong> organotinn i Alna. DBT: dibutyltinn, MBT: monobutyltinn, TBT:<br />
tributyltinn, TPT: trifenyltinn.<br />
Dato: 31.01.06 Side 37 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
3.6.4. Tilførsler <strong>av</strong> organotinn <strong>fra</strong> elvene<br />
Tilførslene <strong>av</strong> partikulært bundet organotinn i g/dag via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna over<br />
året er sammens<strong>til</strong>t i Tabell 14. Det ble ikke analysert for løst organotinn, da de passive<br />
prøvetakerne ikke er utviklet for slike forbindelser.<br />
Tabell 14. Stipulerte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> partikulært bundet organotinn via Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong><br />
Alna i løpet <strong>av</strong> et år<br />
Parameter<br />
Vinter: Tilførsler<br />
i løpet <strong>av</strong> 5<br />
måneder (kg) 1)<br />
Vår: Tilførsler i<br />
løpet <strong>av</strong> 2<br />
måneder (kg) 1)<br />
Sommer:<br />
Tilførsler i<br />
løpet <strong>av</strong> 3<br />
måneder (kg)<br />
Høst: Stip.<br />
<strong><strong>til</strong>førsler</strong> i løpet<br />
<strong>av</strong> 2 måneder<br />
(kg) 1)<br />
Sum tot for<br />
ett år (kg)<br />
Dibutyltinn<br />
(DBT) 0,026-0,186 0,410 0,410 0,410 1,26-1,4<br />
Monobutyltinn<br />
(MBT) 0,041-0,201 0,898 0,898 0,898 2,7-2,9<br />
Tributyltinn<br />
(TBT) 0,254-0,316 0,026 0,026 0,026 0,32-0,39<br />
Trifenyltinn<br />
(TPT)
aquateam<br />
Tabell 16. Resultater <strong>fra</strong> analyse <strong>av</strong> alkylfenoler i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna. Stikkprøve<br />
tatt 02.05.05<br />
Parameter Konsentrasjon <strong>av</strong> alkylfenoler (ng/l)<br />
Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Bisfenol A 46 402 242<br />
4-n-nonylfenol
aquateam<br />
Figur 18. Arealet som inngår i beregningen<br />
I figuren er grenselinjen for nedbørfeltet markert med svart heltrukket linje. Trafikkarealene er<br />
lys blå, hustak er blå <strong>og</strong> øvrig areal er hvitt.<br />
Arealet <strong>av</strong> de ulike arealkategoriene er som følger:<br />
Veiarealer veiarealer(lys blå) : 33 ha<br />
Husarealer (mørk blå): 58 ha<br />
Annet areal (hvitt): 173 ha<br />
Dato: 31.01.06 Side 40 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
4.2. Valg <strong>av</strong> sjablongverdier for forurensningskonsentrasjon<br />
For å finne representative sjablongverdier for forurensningskonsentrasjon er det benyttet<br />
ulike referanser. I tabell i tabell 18 er det gitt en oversikt over forurensningskonsentrasjonen i<br />
<strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> noen norske litteraturkilder. Tabell 19 viser relevante sjablongverdier.<br />
Tabell 18. Forurensningskonsentrasjonen i <strong>overvann</strong> – norske undersøkelser<br />
Referanse<br />
Storhaug<br />
1995<br />
Storhaug<br />
1995<br />
Storhaug<br />
1995<br />
Storhaug<br />
1996<br />
Storhaug<br />
1996<br />
Åstebøl <strong>og</strong><br />
Coward 2004<br />
E6<br />
Område Vestli Vika<br />
11 hustak<br />
i <strong>Oslo</strong><br />
Schous<br />
plass,<br />
<strong>Oslo</strong><br />
Gen.<br />
Ruges<br />
vei, <strong>Oslo</strong><br />
Skullerudkrysset<br />
mai. 03apr.<br />
04<br />
Pb (µg/l) 9,7 18,8 - 22 1 17,1<br />
Cu (µg/l) 50 120 - 27 6 86<br />
Zn (µg/l) 50 180 - 100 19 273<br />
Cd (µg/l) 0,34 1,28 0,25 – 0,8 0,5 0,3 0,21<br />
Cr (µg/l) - - - 15 1 -<br />
Ni (µg/l) - - - 7 2 -<br />
Hg (µg/l) 0,07 0,06 - - - -<br />
PAH (µg/l) - - - 1,2 0,5 1,77<br />
PCB (µg/l) - - - - - -<br />
-: ingen resultater<br />
Tabell 19. Sjablongverdier for forurensningskonsentrasjonen i <strong>overvann</strong><br />
Referanse<br />
Larm,<br />
2005<br />
Larm,<br />
2005<br />
Larm,<br />
2005<br />
Lindholm<br />
2003<br />
Type<br />
areal<br />
StormTac<br />
Veier ÅDT<br />
30.000 1)<br />
StormTac<br />
Parkeringsplasser<br />
1)<br />
StormTac<br />
Blandet<br />
sentrumsområde<br />
1)<br />
Anbefalte<br />
verdier i<br />
<strong>overvann</strong>,<br />
Sentrumsområder<br />
Pb (µg/l) 31 30 40 20<br />
Cu (µg/l) 72 40 22 30<br />
Zn (µg/l) 197 140 140 140<br />
Cd (µg/l) 0,44 0,45 1 0,5<br />
Cr (µg/l) 5 15 5 5<br />
Ni (µg/l) 4,4 4 8,5 10<br />
Hg (µg/l) 0,1 0,1 0,1 0,1<br />
PAH (µg/l) 1,5 1,7 0,6 0,6<br />
PCB (µg/l) 2) 2) 2) 0,01<br />
1) StormTac-modellen inneholder sjablongverdier for en rekke andre arealtyper,<br />
de som er nevnt i tabellen er de mest relevante for denne beregningen<br />
2) Ingen verdi<br />
I pkt 2.6.1 er det redegjort for problemene som er knyttet <strong>til</strong> å få representative verdier for<br />
forurensningskonsentrasjonen i <strong>overvann</strong>. Verdiene som er referert i tabell 18 varierer<br />
betydelig. StormTac modellen (Larm, 2005) bygger på en lang rekke undersøkelser <strong>og</strong> er<br />
vurdert som svært representativ. De anbefalte verdiene <strong>til</strong> Lindholm (2003) bygger på en<br />
Dato: 31.01.06 Side 41 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
vurdering <strong>av</strong> blant annet verdiene i StormTac. Verdiene <strong>fra</strong> undersøkelsene i Vika (Storhaug,<br />
1995) <strong>og</strong> Schous plass (Storhaug, 1996) bør <strong>og</strong>så være representative for nedbørfeltet som<br />
det skal gjøres beregninger for i dette prosjektet.<br />
Det er imidlertid problematisk å finne relevante sjablongverdier for konsentrasjonen <strong>av</strong> PCB i<br />
<strong>overvann</strong>. I en amerikansk undersøkelse som er omtalt på Internett, er det referert <strong>til</strong><br />
”maximum PCB concentration in storm water = 1,0 · 10 -6 grams per l”, dvs. 1 µg/l. I en<br />
undersøkelse i Macomb County Michigan (<strong>og</strong>så omtalt på Internett), er det tatt prøver <strong>av</strong><br />
<strong>overvann</strong>et i et byområde i en regnværsperiode, <strong>og</strong> PCB konsentrasjonen varierte mellom<br />
0,78 <strong>og</strong> 4,9 µg/l. Disse verdiene anses imidlertid som lite overførbare <strong>til</strong> våre forhold fordi det<br />
er knyttet usikkerhet <strong>til</strong> om kildene for PCB <strong>og</strong>så er relevante hos oss.<br />
Vi har vært i kontakt med Thomas Larm som har utviklet StormTac modellen, <strong>og</strong> som <strong>og</strong>så<br />
ajourfører den <strong>til</strong>hørende databasen med sjablongverdier (Larm, 2005). Han har ikke<br />
registrert <strong>overvann</strong>sundersøkelser der det er analysert for PCB. StormTac modellen har<br />
derfor ingen sjablongverdier for PCB.<br />
Høsten 2004 ble det samlet inn sedimentprøver <strong>fra</strong> 64 sandfang nær h<strong>av</strong>nebassenget i<br />
Bergen (Jartun et.al., 2004). I denne undersøkelsen ble det påvist PCB i 59 <strong>av</strong> de 64<br />
prøvene. Konsentrasjonen i prøvene varierte <strong>fra</strong> 0,2 <strong>til</strong> 704 µg/kg TS med en midd<strong>elver</strong>di på<br />
91,8 µg/kg TS. Som kilder for PCB nevnes husfasader <strong>og</strong> asfaltdekke.<br />
I Drammen ble det tatt prøver <strong>fra</strong> 12 punkter på <strong>overvann</strong>snettet (Olsen <strong>og</strong> Pettersen, 2005),<br />
<strong>og</strong> i to punkter ble det påvist PCB konsentrasjoner som lå høyere enn deteksjonsgrensen<br />
(hhv, 160 µg/kg TS <strong>og</strong> 260 µg/kg TS).<br />
Ingen <strong>av</strong> disse undersøkelsene omfatter PCB-konsentrasjonen i <strong>overvann</strong>et.<br />
Det skal gjennomføres prøvetaking <strong>av</strong> <strong>overvann</strong> i <strong>Oslo</strong> for analyse <strong>av</strong> PCB <strong>og</strong> bromerte<br />
flammehemmere men pr. i dag (november 2005) foreligger ingen data <strong>fra</strong> denne<br />
undersøkelsen (Lindholm, 2005). Den anbefalte verdien på 0,01 µg/l (Lindholm, 2003) er<br />
derfor den eneste sjablongverdien som vi kjenner <strong>til</strong>, <strong>og</strong> i den etterfølgende beregningen vil<br />
denne bli benyttet.<br />
4.3. Beregningsgrunnlag<br />
For å kunne beregne forurensningsmengden i nedbørfeltet har vi valgt å ta utgangspunkt i to<br />
arealkategorier:<br />
Veiarealer: Alle arealer som er markert med lys blå farge på figur 19. For denne<br />
arealkategorien er sjablongverdiene <strong>fra</strong> StormTac for veier med ÅDT 30.000 benyttet. Det er<br />
vurdert slik at ÅDT for de aktuelle trafikkarealene vil variere <strong>og</strong> de nevnte sjablongverdiene<br />
gir uttrykk for en sannsynlig midd<strong>elver</strong>di.<br />
Totalt areal: 33 ha<br />
Andel deltakende tette flater (a): 0,95<br />
Sentrumsarealer: Alle arealer som er markert med mørk blå eller hvitt på figur 19. For dette<br />
arealet benyttes de anbefalte verdiene for sentrumsområder (Lindholm, 2003). Disse<br />
verdiene gir uttrykk for et blandet arealbruk som er typisk for et sentrumsområde. De<br />
anbefalte verdiene ligger i samme størrelsesorden som resultatene <strong>fra</strong> Schous plass<br />
(Storhaug 1996)<br />
Totalt areal: 231 ha Årsnedbør i <strong>Oslo</strong>: 763 mm<br />
Andel deltakende tette flater (a): 0,90 Fordamping <strong>fra</strong> tette flater: 75 mm<br />
Dato: 31.01.06 Side 42 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
4.4. Beregnet forurensningstransport<br />
I tabell 20 er forurensningstransporten beregnet med utgangspunkt i beregningsgrunnlaget<br />
<strong>fra</strong> pkt 4.3<br />
Tabell 20. Sjablongverdier <strong>og</strong> beregnede transporterte mengder<br />
Para-<br />
Konsentrasjoner Transporterte mengder<br />
meter<br />
Veiaraler<br />
Sentrumsområder<br />
Veiaraler<br />
Sentrumsområder<br />
Totalt<br />
Pb µg/l 31 20 kg/år 7 29 36<br />
Cu µg/l 72 30 kg/år 16 43 59<br />
Zn µg/l 197 140 kg/år 43 200 243<br />
Cd µg/l 0,44 0,5 g/år 95 715 810<br />
Cr µg/l 5 5 kg/år 1 7 8<br />
Ni µg/l 4,4 10 kg/år 1 14 15<br />
Hg µg/l 0,1 0,1 g/år 22 143 165<br />
PAH µg/l 1,5 0,6 g/år 324 858 1182<br />
PCB µg/l 0,01 0,01 g/år 2 14 16<br />
Usikkerheten i den beregnede transporten er vanskelig å fastslå, <strong>og</strong> ut <strong>fra</strong> det som tidligere<br />
er sagt er den beregnede transporten <strong>av</strong> PCB mest usikker. Det er et klart behov for å<br />
<strong>fra</strong>mskaffe konsentrasjonsdata for organiske <strong>miljøgifter</strong> i <strong>overvann</strong>, spesielt gjelder dette<br />
PCB, TBT <strong>og</strong> bromerte flammehemmere.<br />
Dato: 31.01.06 Side 43 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
5. Summen <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong><br />
Summen <strong>av</strong> <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>fra</strong> elvene <strong>og</strong> <strong>fra</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene er som vist i tabell 21.<br />
aquateam<br />
Tabell 21. Stipulerte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> tungmetaller, PAH <strong>og</strong> PCB <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> indre h<strong>av</strong>n via <strong>overvann</strong> <strong>og</strong><br />
elvene Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i løpet <strong>av</strong> et år.<br />
Parameter<br />
Transporterte mengder (kg/år)<br />
Veiaraler<br />
Sentrumsområder<br />
Alle Elvene Sum<br />
Pb 7 29 286 322<br />
Cu 16 43 627 686<br />
Zn 43 200 3897 4140<br />
Cd 0,095 0,715 10,2 11<br />
Cr 1 7 196 204<br />
Ni 1 14 139 154<br />
Hg 0,022 0,143 1,1 1,3<br />
PAH 0,324 0,858 6,7-15 7,9-15<br />
PCB 0,002 0,014 0,59 0,6<br />
Tilførslene <strong>fra</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene utgjør <strong>fra</strong> 3 <strong>til</strong> 15 prosent <strong>av</strong> totalverdiene, i snitt<br />
8,6% (figur 19).<br />
Prosentandel <strong>av</strong> totaltransport (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Med <strong>overvann</strong><br />
Med <strong>elver</strong><br />
Pb Cu Zn Cd Cr Ni Hg PAH PCB<br />
Figur 19. Prosentvise <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>fra</strong> <strong>elver</strong> <strong>og</strong> <strong>overvann</strong> utenom elvene<br />
Dato: 31.01.06 Side 44 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
6. Sedimentasjon<br />
aquateam<br />
Det forventes at en betydelig del <strong>av</strong> de miljøgiftene som er bundet <strong>til</strong> partikler sedimenterer i<br />
Bekkelagsbassenget. Det foreligger ikke data for hvor stor del <strong>av</strong> utslippene <strong>fra</strong> <strong>overvann</strong><br />
utenom elvene som er partikulært bundet, men det forutsettes at prosentandelen partikulært<br />
bundet er om lag den samme som for elvene, dvs. i størrelsesorden 65-100%. Tabell 22<br />
viser mengdene <strong>av</strong> de ulike stoffene pr. år som er partikkelbundet.<br />
Tabell 22. Stipulerte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> partikulært bundne tungmetaller, PAH <strong>og</strong> PCB <strong>til</strong> <strong>Oslo</strong> indre<br />
h<strong>av</strong>n via <strong>overvann</strong> <strong>og</strong> elvene Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna i løpet <strong>av</strong> et år.<br />
Param %partik- Transporterte mengder partikulært bundet (kg/år)<br />
Sum<br />
eter kelbundet<br />
Akerselva<br />
Hovinbekk<br />
en<br />
Alna<br />
Sum<br />
elvene<br />
Overvann<br />
(kg/år)<br />
As 85 4,60 2,48 15,6 22,6 - 22,7 1)<br />
Pb 85 73 28 143 244 32 276<br />
Cu 79 192 74 229 496 46 541<br />
Zn 77 1354 192 1454 3000 188 3188<br />
Cd 64 2,3 0,39 3,9 6,6 0,4 7,0<br />
Cr 91 29,3 19,7 133 182 4,5 187<br />
Ni 66 8,7 9,7 74,4 92,8 9,2 102<br />
Hg 87 0,39 0,03 0,50 0,92 0,2 1,12<br />
PAH 2)<br />
100 2) 1,8 - 4 0,6-1 4,3 - 9 6,7- 14 1,2 7,9- 15<br />
PCB 93 0,4 0,04 0,2 0,6 0,01 0,6-0,7<br />
Organisk<br />
tinn<br />
2)<br />
100<br />
3,3-4,1
aquateam<br />
Et regneeksempel kun basert på partikkelstørrelse <strong>og</strong> vannhastighet er vist i det følgende:<br />
Regneeksempel:<br />
Generelt gjelder at små partikler < 20 µm sjelden vil sedimentere, mens alle partikler >600µm<br />
vil sedimentere uansett vannhastighet. Figur 20 viser sammenhengen mellom strømhastighet,<br />
kornstørrelse <strong>og</strong> sedimentering (Hjulstrøm’s diagram). Jo l<strong>av</strong>ere strømhastigheten er, jo<br />
større er sedimentasjonen.<br />
Det er målt ulike strømhastigheter i Bekkelagsbassenget. DNV (Nøland <strong>og</strong> andre, 2004) har<br />
angitt strømhastigheten 2 m over bunnen i Bjørvika <strong>til</strong> å være 0 -12 cm/s, med gjennomsnitt<br />
3,6 cm/s. 65% <strong>av</strong> målingene viste strømhastighet i området 1-5 cm/s. NIVA (Molvær <strong>og</strong><br />
andre, 2002) har målt strømhastigheten i Bjørvika på 4,5 m dyp <strong>til</strong> 0-16 cm/s med<br />
gjennomsnitt 1,6 cm/s. 90% <strong>av</strong> målingene viste < 3 cm/s.<br />
I våre beregninger benytter vi 1,6 m/s for å vurdere hvor stor del <strong>av</strong> partiklene <strong>fra</strong> elvene som<br />
vil sedimentere i området. Partikler < 250 µm vil da transporteres ut i fjorden <strong>og</strong> vil ikke<br />
sedimentere i h<strong>av</strong>neområdet. Ut <strong>fra</strong> partikkelstørrelsesfordelingen i de tre elvene (figur 5, kap.<br />
3.2) beregnes hvor stor del <strong>av</strong> partiklene som sedimenteres i bassenget <strong>og</strong> hvor stor del <strong>av</strong><br />
miljøgiftene dette utgjør (tabell 23).<br />
Figur 20. Hjulstrøms diagram (Selmer Olsen, 1976).<br />
Tabell 23. Stipulert andel <strong>av</strong> partikkelvolumet (%) som sedimenterer i Bekkelagsbassenget.<br />
Dato<br />
Akerselva Hovinbekken Alna<br />
mg TSS/l % sed mg TSS/l % sed mg TSS/l % sed<br />
Vinteren 2004 4 30 34 30 16 7<br />
Våren 2005 2 15 36 15 36 5-15<br />
Sommeren 2005 17 5-10 20 20 60 5-10<br />
I følge denne beregningsmetoden vil mesteparten <strong>av</strong> det partikulære materialet (70-95%) som<br />
oppfanges ved prøvetaking i elvene transporteres ut i fjorden <strong>og</strong> ikke sedimentere i <strong>Oslo</strong> indre<br />
h<strong>av</strong>n. Hvor mye dette utgjør for de enkelte miljøgiftene er ikke kjent, men det kan forventes en<br />
høyere binding <strong>til</strong> små enn <strong>til</strong> større partikler, slik at den andelen <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> som<br />
sedimenteres forventes å være enda l<strong>av</strong>ere enn andelen <strong>av</strong> partikulært materiale som<br />
sedimenteres.<br />
Dette er imidlertid et regneeksempel kun basert på partikkelstørrelse <strong>og</strong> vannhastighet i<br />
Bekkelagsbassenget. Man må forvente at det i flomperioder vil vaskes ut større mengder<br />
partikler <strong>fra</strong> elvene som ender opp i <strong>Oslo</strong> Indre h<strong>av</strong>n.<br />
Dato: 31.01.06 Side 46 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
En del <strong>av</strong> tungmetallene kommer <strong>fra</strong> naturlige prosesser i berggrunnen <strong>og</strong> er ikke<br />
menneskeskapte. En sammenlikning <strong>av</strong> vannkvalitetsdata på referansestasjonene <strong>og</strong> på<br />
stasjoner nær utløpet indikerer at en viss andel <strong>av</strong> de målte konsentrasjonene nederst i<br />
vassdragene kan skyldes naturgitte forhold. Vi har imidlertid begrenset med data <strong>fra</strong><br />
referansestasjonene, slik at det ikke er mulig å angi % menneskeskapte <strong><strong>til</strong>førsler</strong> for hver <strong>av</strong><br />
de aktuelle parametrene. Det er imidlertid vel kjent at bergarter i <strong>Oslo</strong>-området kan <strong>av</strong>gi en<br />
del tungmetaller, spesielt kobber, kadmium, nikkel <strong>og</strong> sink (Hem, 2005), slik at det antas at<br />
en betydelig del <strong>av</strong> <strong>til</strong>førsel <strong>av</strong> disse stoffene skyldes forhold i grunnen. Disse stoffene kan<br />
komme ut i elvene ved vanlig <strong>av</strong>renning, eller <strong><strong>til</strong>førsler</strong> kan skyldes byggearbeider eller<br />
<strong>av</strong>renning <strong>fra</strong> massedeponier. Det finnes <strong>og</strong>så en del gamle kobber-, jern- <strong>og</strong> sølvgruver i<br />
området (Wold, 2006).<br />
For å få en pekepinn på betydningen <strong>av</strong> elve<strong>til</strong>førslene i forhold <strong>til</strong> totale <strong><strong>til</strong>førsler</strong> er det sett<br />
på forholdet mellom årlige <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> partikulært bundne <strong>miljøgifter</strong> <strong>og</strong> data for målt<br />
konsentrasjon <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> i <strong>Oslo</strong> h<strong>av</strong>n (tabell 24).<br />
Tabell 24. Forholdet mellom årlige <strong><strong>til</strong>førsler</strong> <strong>av</strong> partikulært bundne <strong>miljøgifter</strong> <strong>og</strong> målte<br />
konsentrasjoner <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> i <strong>Oslo</strong> h<strong>av</strong>n.<br />
Parameter<br />
Konsentrasjon i sediment (µg/g)<br />
1992 1 )<br />
2004 1)<br />
Transporterte<br />
mengder<br />
partikulært<br />
bundet (kg/år)<br />
As
7. Referanser<br />
aquateam<br />
Eggen, T., Stuanes, A., Muniz, I., Amundsen, C.E. <strong>og</strong> Sverdrup, L. (2003): TBT i forurensede<br />
sedimenter. Utlekking <strong>og</strong> toksisitet overfor jordlevende organismer. Jordforsk rapport nr.<br />
68/03.<br />
Gjessing, E.T. (1975): Physical and chemical characteristics of aquatic humus. Ann Arbor<br />
science, Michigan.<br />
Hem, L.J. (2005): Informasjon om innhold <strong>av</strong> tungmetaller i <strong>av</strong>renningsvann <strong>fra</strong> alunskifer<br />
(pers. medd.)<br />
Jartun,M., Volden,T. <strong>og</strong> Ottesen, R.T. (2005) ”PCB-innhold” i sandfangmasser i Bergen –<br />
foreløpige resultater, Prosjektnotat<br />
Larm, T. (2005) www.StormTac.com<br />
Larm, T. (2005) Personlig kommunikasjon, september 2005<br />
Lindholm, O. (2003) ”Forurensninger i urbant <strong>overvann</strong>”, Vann nr. 4, 2003. 38 årgang<br />
Lindholm,O. (2005) Personlig kommunikasjon, august <strong>og</strong> november 2005<br />
Molvær, J., Magnusson, J. <strong>og</strong> Muniz, I.P. (2002): E18 mellom Festningstunnelen <strong>og</strong><br />
Ekebergtunnelen, etappe 1. Detalj- <strong>og</strong> reguleringsplan. Vannkvalitet <strong>og</strong> hensyn <strong>til</strong><br />
naturmiljøet. NIVA rapport løpenr. 4485-2002.<br />
Nesse, E. (2005) ”Avrenning <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> <strong>fra</strong> tette flater i Drammen <strong>og</strong> Lier <strong>til</strong> Drammensfjorden,<br />
Hovedoppg<strong>av</strong>e ved Institutt for geol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> bergteknikk, NTNU, 2004<br />
Nøland, S.A., Rudberg, A. Og Bakke, S.M. (2004): Forundersøkelse på to<br />
disponeringsalternativer for rene masser <strong>fra</strong> Bjørvika; Ursvik/Hellvik <strong>og</strong> området utenfor<br />
Bjørvika. DNV rapport 2004-0870.<br />
Olsen, M.N. <strong>og</strong> Pettersen, A. (2005) ”Avrenning <strong>fra</strong> tette flater <strong>til</strong> Drammensfjorden”, Teknisk<br />
notat <strong>fra</strong> NGI, prosjekt 20041208 Tiltaksplan for forurenset sjøbunn i Drammensfjorden<br />
Selmer Olsen, R. (1976): Ingeniørgeol<strong>og</strong>i del I: Generell geol<strong>og</strong>i. Tapir.<br />
Storhaug, R. (1995) ”Sluttrapport for Kadmiumprosjektet, undersøkelse <strong>av</strong> <strong>til</strong>førselen <strong>av</strong><br />
kadmium <strong>til</strong> OVA’s ledningsnett”, Aquateam-rapport 95-006, O-94021<br />
Storhaug, R. (1996) ”<strong>Kartlegging</strong> <strong>av</strong> <strong>miljøgifter</strong> i <strong>overvann</strong>”, Aquateam-rapport 96-087, O-<br />
95039<br />
Stuer-Lauridsen, F. (2005): Review of passive accumulation devices for monitoring organic<br />
micropollutants in the aquatic environment. Environmental Pollution (in press).<br />
Weideborg, M. (2005): Upubliserte data vedrørende sammenhengen mellom l<strong>og</strong> Pow <strong>og</strong><br />
oppkonsentrering <strong>av</strong> organiske stoffer i passive prøvetakere.<br />
Dato: 31.01.06 Side 48 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
Weideborg, M., Kelley, A.E., and Vik, E.A. (2001): Experiences from use of passive samplers<br />
in monitoring of trace metals and organic pollutants in freshwater bodies. SIL Congress<br />
Melbourne 04.02-09-02 2001. Verh. Internat. Verein. Limnol 28, 1121-1127.<br />
Wold, T. (2004): Vannkvalitetsdata <strong>og</strong> vannføringsdata for Alna <strong>og</strong> Hovinbekken 2004. Vann-<br />
<strong>og</strong> <strong>av</strong>løpsetaten i <strong>Oslo</strong>.<br />
Wold, T. (2005): Vannføringsdata for Akerselva 2004. Vann- <strong>og</strong> <strong>av</strong>løpsetaten i <strong>Oslo</strong>.<br />
Wold, T. (2006): Kommentarer <strong>til</strong> utkast <strong>av</strong> rapporten. E-post 25.01.06<br />
Åstebøl, S.O. <strong>og</strong> Coward, J.E. (2004) ”Overvåking <strong>av</strong> rensebasseng for <strong>overvann</strong> <strong>fra</strong> E6<br />
Skullerudkrysset i <strong>Oslo</strong>, 2003 – 2004, Utbyggings<strong>av</strong>delingen, Vegdirektoratet, UTB 2005/02<br />
Dato: 31.01.06 Side 49 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Vedlegg 1. Rådata <strong>fra</strong> kjemiske analyser vinteren 2004<br />
aquateam<br />
Tabell V 1.1 Konsentrasjon <strong>av</strong> bromerte flammehemmere i Akerselva, Alna <strong>og</strong> Hovinbekken.<br />
Ankomstdato Merking Analyse Resultat Enhet<br />
08.12.2004 Akerselva Hexabromcyklododekan
Ankomstdato Merking Analyse Resultat Enhet<br />
08.12.2004 Alna PBDE 28
Tabell V 1.3 Partikulært PAH, PCB <strong>og</strong> organisk tinn i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna.<br />
aquateam<br />
Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Målt Beregnet Målt Beregnet Målt Beregnet<br />
Stoff<br />
(µg/filter) (µg/l) (µg/filter) (µg/l) (µg/filter) (µg/l)<br />
Acenaften
Tabell V 1.4 Løste metaller i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna.<br />
Vinterprøver 2004 Metaller, oppkonsentrasjonsfaktor kons. vann = mengde disk/2,654<br />
aquateam<br />
Blank Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Målt Målt Beregnet Målt Beregnet Målt Beregnet<br />
Stoff (µg/disk) (µg/disk) (µg/l)<br />
(µg/disk) (µg/l) (µg/disk) (µg/l)<br />
As 0,34 0,63 0,109 0,28 0 0,92 0,219<br />
Pb 2,2 7,8 2,110 3 0,301 5,7 1,319<br />
Cd 0,22 0,45 0,087 0,29 0,027 0,85 0,2379<br />
Cu 160 150 0 180 7,53 180 7,536<br />
Cr 2,2 4,3 0,791 2,5 0,113 3,1 0,339<br />
Ni 3,5 3 0 2,9 0 16 4,710<br />
Zn 50 120 26,38 83 12,43 270 82,89<br />
Hg 0,0001 0,0002 0,0001 0,0002 0,0008 0,0015 0,0011<br />
Tabell V 1.5 Partikulære metaller (Filtrerte vannmengder: Akerselva: 2,94 l, Hovinbekken:2,95 l,<br />
Alna:2,92 l).<br />
Vinterprøver 2004 Metaller<br />
Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Beregnet Målt Beregnet Målt Beregnet<br />
Stoff Målt (µg/filter) (µg/l) (µg/filter) (µg/l) (µg/filter) (µg/l)<br />
As 0,2 0,068 2,4 0,81 0,78 0,27<br />
Pb 2,6 0,88 22 7,46 5,8 1,99<br />
Cd 0,052 0,018 0,32 0,108 0,17 0,058<br />
Cu 4,4 1,50 60 20,3 13 4,45<br />
Cr 1,8 0,61 16 5,4 8,4 2,88<br />
Ni 1,2 0,41 9,2 3,1 3,4 1,166<br />
Zn 15 5 140 47 56 19,2<br />
Hg<br />
-<br />
-<br />
0,009<br />
0,005<br />
Dato: 31.01.06 Side 53 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Vedlegg 2. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser vinteren 2004<br />
aquateam<br />
Tabell V 2. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser (partikkelmengde <strong>og</strong> fordeling). Alna, Akerselva <strong>og</strong><br />
Hovinbekken, Blandprøve 29. november – 6. desember 2004.<br />
Partikkeldiameter<br />
(µm)<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
0,5757 0,01476 0,01476 0,00495 0,00495 0,00818 0,00818<br />
0,6707 0,0283 0,04306 0,00918 0,01413 0,01553 0,02371<br />
0,7813 0,03979 0,08285 0,01226 0,02639 0,0215 0,04521<br />
0,9103 0,04745 0,1303 0,01446 0,04085 0,02494 0,07015<br />
1,0604 0,05495 0,18525 0,01731 0,05816 0,02829 0,09844<br />
1,2354 0,06266 0,24791 0,02168 0,07984 0,03177 0,13021<br />
1,4393 0,07145 0,31936 0,02877 0,10861 0,03591 0,16612<br />
1,6767 0,08266 0,40202 0,04 0,14861 0,04149 0,20761<br />
1,9534 0,09786 0,49988 0,05696 0,20557 0,04941 0,25702<br />
2,2757 0,1188 0,61868 0,08135 0,28692 0,06069 0,31771<br />
2,6512 0,14716 0,76584 0,11451 0,40143 0,0763 0,39401<br />
3,0887 0,18306 0,9489 0,15458 0,55601 0,09575 0,48976<br />
3,5983 0,22558 1,17448 0,19816 0,75417 0,11785 0,60761<br />
4,192 0,27596 1,45044 0,2455 0,99967 0,14358 0,75119<br />
4,8837 0,33434 1,78478 0,29369 1,29336 0,1726 0,92379<br />
5,6895 0,40135 2,18613 0,33953 1,63289 0,20464 1,12843<br />
6,6283 0,47668 2,66281 0,38062 2,01351 0,23884 1,36727<br />
7,7219 0,56357 3,22638 0,41616 2,42967 0,27545 1,64272<br />
8,996 0,66598 3,89236 0,44853 2,8782 0,31475 1,95747<br />
10,4804 0,79027 4,68263 0,48193 3,36013 0,35751 2,31498<br />
12,2096 0,94536 5,62799 0,52175 3,88188 0,40493 2,71991<br />
14,2242 1,14329 6,77128 0,57677 4,45865 0,4602 3,18011<br />
16,5712 1,39626 8,16754 0,65604 5,11469 0,52769 3,7078<br />
19,3055 1,71771 9,88525 0,7718 5,88649 0,61505 4,32285<br />
22,4909 2,11823 12,00348 0,93767 6,82416 0,73327 5,05612<br />
26,2019 2,60432 14,6078 1,16864 7,9928 0,89702 5,95314<br />
30,5252 3,17413 17,78193 1,47855 9,47135 1,1238 7,07694<br />
35,5618 3,81378 21,59571 1,88009 11,35144 1,43166 8,5086<br />
41,4295 4,49574 26,09145 2,38176 13,7332 1,8353 10,3439<br />
48,2654 5,17779 31,26924 2,9779 16,7111 2,34246 12,68636<br />
56,2292 5,8023 37,07154 3,64472 20,35582 2,94544 15,6318<br />
65,507 6,3154 43,38694 4,33548 24,6913 3,6263 19,2581<br />
76,3157 6,66005 50,04699 4,97075 29,66205 4,33865 23,59675<br />
88,9077 6,81202 56,85901 5,4611 35,12315 5,01918 28,61593<br />
103,5775 6,79237 63,65138 5,7407 40,86385 5,59864 34,21457<br />
120,6678 6,66517 70,31655 5,77949 46,64334 6,01014 40,22471<br />
140,578 6,05677 76,37332 5,58521 52,22855 6,21839 46,4431<br />
163,7733 5,30342 81,67674 5,26844 57,49699 6,25251 52,69561<br />
190,7959 4,49945 86,17619 4,91166 62,40865 6,16417 58,85978<br />
222,2773 3,70999 89,88618 4,59639 67,00504 6,01403 64,87381<br />
258,953 2,97015 92,85633 4,3576 71,36264 5,85409 70,7279<br />
301,68021 2,28837 95,1447 4,16849 75,53113 5,57359 76,30149<br />
351,45749 1,69637 96,84107 4,21595 79,74708 5,21835 81,51984<br />
Dato: 31.01.06 Side 54 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Partikkeldiameter<br />
(µm)<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
aquateam<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
409,44791 1,22787 98,06894 4,32622 84,0733 4,80147 86,32131<br />
477,00681 0,87279 98,94173 4,33192 88,40522 4,2728 90,59411<br />
555,71301 0,61277 99,5545 4,10149 92,50671 3,62565 94,21976<br />
647,40558 0,35276 99,90726 3,54366 96,05037 2,84603 97,06579<br />
754,22748 0,09274 100 2,60233 98,6527 1,95171 99,0175<br />
878,67499 0 100 1,3473 100 0,98251 100,00001<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
obs 15,2 6,7 19,6<br />
conc vol% 0,0055 0,008 0,0295<br />
d 0.1(µm) 20 3,1 41<br />
d 0.5(µm) 76 130 150<br />
d 0.9(µm) 230 500 480<br />
Dato: 31.01.06 Side 55 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Vedlegg 3. Rådata <strong>fra</strong> kjemiske analyser våren 2005<br />
aquateam<br />
Tabell V 3.1 Løste PCB i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna.<br />
Blank Akerselva<br />
Bereg-<br />
Hovinbekken Alna<br />
Oppkon<br />
net<br />
Beregnet<br />
Parameter<br />
l<strong>og</strong><br />
Pow<br />
s-faktor<br />
1)<br />
µg/disk µg/disk<br />
vannkon<br />
s. µg/l µg/disk<br />
vannkons<br />
µg/l µg/disk<br />
Dato: 31.01.06 Side 56 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1<br />
Beregnet<br />
vannkons<br />
µg/l<br />
Sum PAH(16) 1267 1165 0,477 17514 60 1400 2,1<br />
PCB101 6 20 i.p. i.p i.p i.p i.p 0,0005 0,000025<br />
PCB 118 6 20 i.p i.p i.p i.p i.p 0,0004 0,00002<br />
PCB 138 6 20 i.p i.p i.p i.p i.p 0,0005 0,000025<br />
PCB 153 6 20 0,0006 0,0009 0,000015 0,0007 0,000005 0,0006 i.p<br />
PCB 180 6 20 i.p i.p i.p i.p i.p 0,0002 0,00001<br />
PCB 28 6 20 0,0007 0,0008 0,000005 0,0009 0,00001 0,0008 0,000005<br />
PCB52 6 20 0,003 0,003 i.p 0,003 i.p 0,003 i.p<br />
PCB (7)<br />
Totalsum 6 20 0,0043 0,0047 0,00002 0,0046 0,000015 0,006 0,000085<br />
i.p: ikke påvist (ikke integrerbar topp)<br />
1) Oppkonsentreringsfaktor er (µg/disk) / (µg/l vann)<br />
Tabell V 3.2 Partikulært PAH, PCB <strong>og</strong> organisk tinn i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna<br />
Stoff (minverdier) Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Målt Beregnet Målt Beregnet Målt Beregnet<br />
µg/filter µg/l µg/filter µg/l µg/filter µg/l<br />
Acenaften
aquateam<br />
Stoff (minverdier) Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Målt Beregnet Målt Beregnet Målt Beregnet<br />
µg/filter µg/l µg/filter µg/l µg/filter µg/l<br />
PCB 153
Vedlegg 4. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser våren 2005<br />
aquateam<br />
Tabell V 4.1 Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser (partikkelmengde <strong>og</strong> fordeling). Alna, Akerselva <strong>og</strong><br />
Hovinbekken, Blandprøve 5-11 april 2005.<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Partikkeldia Størrelses<br />
meter (µm) fordeling (%)<br />
0,5757 0,03276 0,03276 Result Cumulative 0,01975 0,01975<br />
0,6707 0,06381 0,09657 0,03534 0,03534 0,03826 0,05801<br />
0,7813 0,09173 0,1883 0,06886 0,1042 0,05454 0,11255<br />
0,9103 0,11155 0,29985 0,09913 0,20333 0,06498 0,17753<br />
1,0604 0,13041 0,43026 0,12176 0,32509 0,07467 0,2522<br />
1,2354 0,14811 0,57837 0,14377 0,46886 0,08339 0,33559<br />
1,4393 0,16565 0,74402 0,16535 0,63421 0,09174 0,42733<br />
1,6767 0,18533 0,92935 0,18788 0,82209 0,10113 0,52846<br />
1,9534 0,21048 1,13983 0,21394 1,03603 0,11356 0,64202<br />
2,2757 0,24513 1,38496 0,24693 1,28296 0,13139 0,77341<br />
2,6512 0,29368 1,67864 0,29049 1,57345 0,15699 0,9304<br />
3,0887 0,36046 2,0391 0,34812 1,92157 0,19263 1,12303<br />
3,5983 0,44918 2,48828 0,42266 2,34423 0,24004 1,36307<br />
4,192 0,56285 3,05113 0,51555 2,85978 0,30022 1,66329<br />
4,8837 0,7041 3,75523 0,62707 3,48685 0,37407 2,03736<br />
5,6895 0,87375 4,62898 0,75737 4,24422 0,46186 2,49922<br />
6,6283 1,07072 5,6997 0,90455 5,14877 0,56318 3,0624<br />
7,7219 1,29566 6,99536 1,06547 6,21424 0,67955 3,74195<br />
8,996 1,54833 8,54369 1,2413 7,45554 0,81347 4,55542<br />
10,4804 1,82871 10,3724 1,43424 8,88978 0,96921 5,52463<br />
12,2096 2,13904 12,51144 1,64877 10,53855 1,15382 6,67845<br />
14,2242 2,48357 14,99501 1,89226 12,43081 1,37682 8,05527<br />
16,5712 2,86672 17,86173 2,17262 14,60343 1,6484 9,70367<br />
19,3055 3,29205 21,15378 2,49413 17,09756 1,97804 11,68171<br />
22,4909 3,75877 24,91255 2,85456 19,95212 2,37189 14,0536<br />
26,2019 4,2566 29,16915 3,24073 23,19285 2,82817 16,88177<br />
30,5252 4,76513 33,93428 3,62329 26,81614 3,33613 20,2179<br />
35,5618 5,25134 39,18562 3,96162 30,77776 3,87316 24,09106<br />
41,4295 5,67052 44,85614 4,20979 34,98755 4,40355 28,49461<br />
48,2654 5,98128 50,83742 4,32122 39,30877 4,88732 33,38193<br />
56,2292 6,1548 56,99222 4,26707 43,57584 5,27685 38,65878<br />
65,507 6,2026 63,19482 4,0505 47,62634 5,54219 44,20097<br />
76,3157 6,16709 69,36191 3,71345 51,33979 5,6545 49,85547<br />
88,9077 5,6986 75,06051 3,33512 54,67491 5,6137 55,46917<br />
103,5775 5,075 80,13551 3,01602 57,69093 5,43937 60,90854<br />
120,6678 4,34957 84,48508 2,84135 60,53228 5,15669 66,06523<br />
140,578 3,58187 88,06695 2,85325 63,38553 4,8035 70,86873<br />
163,7733 2,82722 90,89417 3,05314 66,43867 4,39744 75,26617<br />
190,7959 2,16398 93,05815 3,4054 69,84407 3,935 79,20117<br />
222,2773 1,63069 94,68884 3,86288 73,70695 3,50979 82,71096<br />
258,953 1,24217 95,93101 4,24827 77,95522 3,14924 85,8602<br />
301,68021 0,97109 96,9021 4,30539 82,26061 2,83644 88,69664<br />
351,45749 0,78602 97,68812 3,9863 86,24691 2,5564 91,25304<br />
Dato: 31.01.06 Side 58 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
aquateam<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Partikkeldia Størrelses<br />
meter (µm) fordeling (%)<br />
409,44791 0,66143 98,34955 3,42955 89,67646 2,31025 93,56329<br />
477,00681 0,55322 98,90277 2,87193 92,54839 2,0321 95,59539<br />
555,71301 0,45268 99,35545 2,39994 94,94833 1,73748 97,33287<br />
647,40558 0,33377 99,68922 2,04997 96,9983 1,32681 98,65968<br />
754,22748 0,21486 99,90408 1,56711 98,56541 0,89559 99,55527<br />
878,67499 0,09595 100,00003 1,00057 99,56598 0,44471 99,99998<br />
Obs<br />
conc vol%<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
32,5 5<br />
32,1<br />
0,0169<br />
0,0023<br />
0,0262<br />
d 0.1(µm) 10,18 9,99 16,99<br />
d 0.5(µm) 47,26 61,89 76,61<br />
d 0.9(µm) 155,38 357,11 325,49<br />
Tabell V 4.2 Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser (partikkelmengde <strong>og</strong> fordeling). Alna, Akerselva <strong>og</strong><br />
Hovinbekken, Blandprøve 12-18 april 2005.<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Partikkeldia<br />
meter (µm)<br />
0,5757 0,02812 0,02812 0,02108 0,02108 0,01879 0,01879<br />
0,6707 0,05515 0,08327 0,04172 0,0628 0,03753 0,05632<br />
0,7813 0,08028 0,16355 0,06154 0,12434 0,05636 0,11268<br />
0,9103 0,10205 0,2656 0,07914 0,20348 0,07806 0,19074<br />
1,0604 0,12415 0,38975 0,09647 0,29995 0,10133 0,29207<br />
1,2354 0,14745 0,5372 0,11347 0,41342 0,12789 0,41996<br />
1,4393 0,17371 0,71091 0,13049 0,54391 0,15968 0,57964<br />
1,6767 0,20562 0,91653 0,1483 0,69221 0,1989 0,77854<br />
1,9534 0,24656 1,16309 0,16816 0,86037 0,24791 1,02645<br />
2,2757 0,30027 1,46336 0,19172 1,05209 0,309 1,33545<br />
2,6512 0,37037 1,83373 0,221 1,27309 0,38411 1,71956<br />
3,0887 0,45974 2,29347 0,25828 1,53137 0,47406 2,19362<br />
3,5983 0,56996 2,86343 0,30582 1,83719 0,57824 2,77186<br />
4,192 0,70208 3,56551 0,36563 2,20282 0,6961 3,46796<br />
4,8837 0,85611 4,42162 0,43918 2,642 0,82571 4,29367<br />
5,6895 1,02963 5,45125 0,52661 3,16861 0,9619 5,25557<br />
6,6283 1,21935 6,6706 0,62606 3,79467 1,09925 6,35482<br />
7,7219 1,42369 8,09429 0,73342 4,52809 1,2331 7,58792<br />
8,996 1,64086 9,73515 0,84209 5,37018 1,35823 8,94615<br />
10,4804 1,87016 11,60531 0,9443 6,31448 1,46936 10,41551<br />
12,2096 2,1128 13,71811 1,03247 7,34695 1,56345 11,97896<br />
14,2242 2,37051 16,08862 1,10132 8,44827 1,64078 13,61974<br />
16,5712 2,64322 18,73184 1,15168 9,59995 1,70575 15,32549<br />
Dato: 31.01.06 Side 59 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
aquateam<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Partikkeldia<br />
meter (µm)<br />
19,3055 2,92765 21,65949 1,1956 10,79555 1,76962 17,09511<br />
22,4909 3,21449 24,87398 1,25906 12,05461 1,85094 18,94605<br />
26,2019 3,48731 28,36129 1,3806 13,43521 1,97493 20,92098<br />
30,5252 3,72489 32,08618 1,60867 15,04388 2,17133 23,09231<br />
35,5618 3,90553 35,99171 1,99272 17,0366 2,46852 25,56083<br />
41,4295 4,01232 40,00403 2,56688 19,60348 2,88517 28,446<br />
48,2654 4,03949 44,04352 3,33738 22,94086 3,42331 31,86931<br />
56,2292 3,99382 48,03734 4,26506 27,20592 4,05683 35,92614<br />
65,507 3,89395 51,93129 5,27022 32,47614 4,73656 40,6627<br />
76,3157 3,76502 55,69631 6,2139 38,69004 5,38057 46,04327<br />
88,9077 3,63164 59,32795 6,92918 45,61922 5,90172 51,94499<br />
103,5775 3,50974 62,83769 7,25646 52,87568 6,23747 58,18246<br />
120,6678 3,40237 66,24006 7,10706 59,98274 6,37528 64,55774<br />
140,578 3,30489 69,54495 6,54213 66,52487 6,37536 70,9331<br />
163,7733 3,21202 72,75697 5,76303 72,2879 5,59263 76,52573<br />
190,7959 3,12413 75,8811 4,59199 76,87989 4,59319 81,11892<br />
222,2773 3,07388 78,95498 3,65884 80,53873 3,56745 84,68637<br />
258,953 3,05943 82,01441 3,08138 83,62011 2,72178 87,40815<br />
301,68021 3,05228 85,06669 2,80847 86,42858 2,1721 89,58025<br />
351,45749 3,01479 88,08148 2,71557 89,14415 1,93765 91,5179<br />
409,44791 2,92331 91,00479 2,67925 91,8234 1,93764 93,45554<br />
477,00681 2,71888 93,72367 2,4946 94,318 1,96276 95,4183<br />
555,71301 2,41585 96,13952 2,22991 96,54791 1,87462 97,29292<br />
647,40558 1,90921 98,04873 1,70306 98,25097 1,45255 98,74547<br />
754,22748 1,30036 99,34909 1,16558 99,41655 0,90235 99,64782<br />
878,67499 0,65089 99,99998 0,58343 99,99998 0,35215 99,99997<br />
Obs<br />
conc vol%<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
10,6 3<br />
9,3<br />
0,0049<br />
0,002<br />
0,0048<br />
d 0.1(µm) 9,2 17,45 10,05<br />
d 0.5(µm) 60,69 97,51 84,65<br />
d 0.9(µm) 388,15 368,82 311,6<br />
Dato: 31.01.06 Side 60 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Vedlegg 5. Rådata <strong>fra</strong> kjemiske analyser sommeren 2005<br />
aquateam<br />
Tabell V 5.1 Løste PCB i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna.<br />
Blank Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Parameter<br />
l<strong>og</strong><br />
Pow<br />
Oppkonsfaktor<br />
1)<br />
Anslått<br />
Anslått<br />
Anslått<br />
µg/disk µg/disk<br />
vannkon<br />
s. µg/l µg/disk<br />
vannkons<br />
µg/l µg/disk<br />
vannkons<br />
µg/l<br />
PCB101 6 20
Tabell V 5.3 Partikulært organisk tinn i Akerselva, Hovinbekken <strong>og</strong> Alna.<br />
Stoff (minverdier) Akerselva Hovinbekken Alna<br />
Målt Beregnet Målt Beregnet Målt Beregnet<br />
µg/filter µg/l µg/filter µg/l µg/filter µg/l<br />
DBT 0,094 0,0247 0,022 0,005 0,025 0,0046<br />
MBT 0,21 0,0534 0,044 0,010 0,046 0,0085<br />
TBT 0,0056 0,00144
Vedlegg 6. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser sommeren 2005<br />
aquateam<br />
Tabell V 6.1. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser (partikkelmengde <strong>og</strong> fordeling). Alna, Akerselva <strong>og</strong><br />
Hovinbekken, Blandprøve 15-22 august 2005.<br />
Partikkeldiameter<br />
(µm)<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
0,5757 0,0113 0,0113 0,01163 0,01163 0,0053 0,0053<br />
0,6707 0,02236 0,03366 0,02269 0,03432 0,01041 0,01571<br />
0,7813 0,03303 0,06669 0,03289 0,06721 0,01526 0,03097<br />
0,9103 0,04326 0,10995 0,04289 0,1101 0,02021 0,05118<br />
1,0604 0,05369 0,16364 0,05379 0,16389 0,02554 0,07672<br />
1,2354 0,06467 0,22831 0,06682 0,23071 0,03174 0,10846<br />
1,4393 0,07673 0,30504 0,08367 0,31438 0,03947 0,14793<br />
1,6767 0,09062 0,39566 0,10649 0,42087 0,04956 0,19749<br />
1,9534 0,10727 0,50293 0,13768 0,55855 0,06296 0,26045<br />
2,2757 0,12766 0,63059 0,17951 0,73806 0,08063 0,34108<br />
2,6512 0,15281 0,7834 0,23374 0,9718 0,10347 0,44455<br />
3,0887 0,18379 0,96719 0,30081 1,27261 0,13208 0,57663<br />
3,5983 0,22144 1,18863 0,37936 1,65197 0,16651 0,74314<br />
4,192 0,26629 1,45492 0,4673 2,11927 0,20683 0,94997<br />
4,8837 0,31892 1,77384 0,56086 2,68013 0,25282 1,20279<br />
5,6895 0,37928 2,15312 0,65332 3,33345 0,30265 1,50544<br />
6,6283 0,44726 2,60038 0,73865 4,0721 0,35444 1,85988<br />
7,7219 0,52388 3,12426 0,81347 4,88557 0,40747 2,26735<br />
8,996 0,61106 3,73532 0,87717 5,76274 0,46158 2,72893<br />
10,4804 0,71088 4,4462 0,93307 6,69581 0,51696 3,24589<br />
12,2096 0,82784 5,27404 0,99157 7,68738 0,57545 3,82134<br />
14,2242 0,96912 6,24316 1,06963 8,75701 0,64066 4,462<br />
16,5712 1,1443 7,38746 1,18805 9,94506 0,71803 5,18003<br />
19,3055 1,36752 8,75498 1,37033 11,31539 0,81657 5,9966<br />
22,4909 1,65555 10,41053 1,63854 12,95393 0,94864 6,94524<br />
26,2019 2,02648 12,43701 2,01084 14,96477 1,12928 8,07452<br />
30,5252 2,49696 14,93397 2,49788 17,46265 1,37558 9,4501<br />
35,5618 3,07663 18,0106 3,0984 20,56105 1,70385 11,15395<br />
41,4295 3,7598 21,7704 3,79508 24,35613 2,12496 13,27891<br />
48,2654 4,52194 26,29234 4,55288 28,90901 2,64299 15,9219<br />
56,2292 5,31155 31,60389 5,31555 34,22456 3,24633 19,16823<br />
65,507 6,06698 37,67087 6,02216 40,24672 3,91697 23,0852<br />
76,3157 6,69624 44,36711 6,60186 46,84858 4,61131 27,69651<br />
88,9077 7,12315 51,49026 7,01483 53,86341 5,2772 32,97371<br />
103,5775 7,31481 58,80507 7,26766 61,13107 5,86012 38,83383<br />
120,6678 7,28689 66,09196 7,41308 68,54415 6,29937 45,1332<br />
140,578 7,11579 73,20775 6,94439 75,48854 6,55046 51,68366<br />
163,7733 6,34985 79,5576 6,20865 81,69719 6,59736 58,28102<br />
190,7959 5,45086 85,00846 5,30631 87,0035 6,49301 64,77403<br />
222,2773 4,51252 89,52098 4,40397 91,40747 6,30402 71,07805<br />
258,953 3,61856 93,13954 3,50164 94,90911 5,79164 76,86969<br />
301,68021 2,79223 95,93177 2,5993 97,50841 5,16187 82,03156<br />
351,45749 2,07415 98,00592 1,69696 99,20537 4,46923 86,50079<br />
Dato: 31.01.06 Side 63 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Partikkeldiameter<br />
(µm)<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
aquateam<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
409,44791 1,35608 99,362 0,79462 99,99999 3,82463 90,32542<br />
477,00681 0,638 100 0 99,99999 3,17622 93,50164<br />
555,71301 0 100 0 99,99999 2,60521 96,10685<br />
647,40558 0 100 0 99,99999 1,95376 98,06061<br />
754,22748 0 100 0 99,99999 1,30336 99,36397<br />
878,67499 0 100 0 99,99999 0,63602 99,99999<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
16,4 42,1 19,3<br />
obs<br />
0,0141 0,0363 0,0246<br />
conc vol%<br />
d 0.1(µm) 21,7 16,7 32,2<br />
d 0.5(µm) 86,2 81,8 135<br />
d 0.9(µm) 226 211 404<br />
Tabell V 6.2. Rådata <strong>fra</strong> partikkelanalyser (partikkelmengde <strong>og</strong> fordeling). Alna, Akerselva <strong>og</strong><br />
Hovinbekken, Blandprøve 23-29. august 2005.<br />
Partikkeldiameter<br />
(µm)<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
0,5757 0,01915 0,01915 0,00586 0,00586 0,0164 0,0164<br />
0,6707 0,03707 0,05622 0,01166 0,01752 0,03129 0,04769<br />
0,7813 0,05275 0,10897 0,01741 0,03493 0,04344 0,09113<br />
0,9103 0,06269 0,17166 0,02335 0,05828 0,04835 0,13948<br />
1,0604 0,07187 0,24353 0,02949 0,08777 0,05238 0,19186<br />
1,2354 0,08007 0,3236 0,03606 0,12383 0,05527 0,24713<br />
1,4393 0,08782 0,41142 0,04335 0,16718 0,05787 0,305<br />
1,6767 0,0964 0,50782 0,05173 0,21891 0,06208 0,36708<br />
1,9534 0,10757 0,61539 0,06162 0,28053 0,07073 0,43781<br />
2,2757 0,12324 0,73863 0,07344 0,35397 0,08717 0,52498<br />
2,6512 0,14524 0,88387 0,08758 0,44155 0,11495 0,63993<br />
3,0887 0,17539 1,05926 0,10447 0,54602 0,15737 0,7973<br />
3,5983 0,21489 1,27415 0,1245 0,67052 0,21683 1,01413<br />
4,192 0,26359 1,53774 0,14779 0,81831 0,29493 1,30906<br />
4,8837 0,32159 1,85933 0,17463 0,99294 0,39262 1,70168<br />
5,6895 0,38854 2,24787 0,20558 1,19852 0,5082 2,20988<br />
6,6283 0,46325 2,71112 0,2412 1,43972 0,63677 2,84665<br />
7,7219 0,54747 3,25859 0,28248 1,7222 0,77464 3,62129<br />
8,996 0,64515 3,90374 0,33103 2,05323 0,91549 4,53678<br />
10,4804 0,76264 4,66638 0,38959 2,44282 1,05349 5,59027<br />
12,2096 0,91088 5,57726 0,46185 2,90467 1,18666 6,77693<br />
14,2242 1,10507 6,68233 0,55221 3,45688 1,31751 8,09444<br />
16,5712 1,36262 8,04495 0,66598 4,12286 1,4516 9,54604<br />
19,3055 1,70275 9,7477 0,8099 4,93276 1,59675 11,14279<br />
Dato: 31.01.06 Side 64 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1
Partikkeldiameter<br />
(µm)<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
Størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
aquateam<br />
Kumulativ<br />
størrelsesfordeling<br />
(%)<br />
22,4909 2,1433 11,891 0,9923 5,92506 1,75936 12,90215<br />
26,2019 2,69601 14,58701 1,22307 7,14813 1,93945 14,8416<br />
30,5252 3,36169 17,9487 1,51485 8,66298 2,12829 16,96989<br />
35,5618 4,12159 22,07029 1,88351 10,54649 2,30615 19,27604<br />
41,4295 4,93302 27,00331 2,34846 12,89495 2,45203 21,72807<br />
48,2654 5,73982 32,74313 2,93237 15,82732 2,5575 24,28557<br />
56,2292 6,46534 39,20847 3,64306 19,47038 2,61774 26,90331<br />
65,507 7,0488 46,25727 4,4756 23,94598 2,6595 29,56281<br />
76,3157 7,4274 53,68467 5,38514 29,33112 2,72442 32,28723<br />
88,9077 7,60625 61,29092 6,32336 35,65448 2,87964 35,16687<br />
103,5775 7,66264 68,95356 7,24297 42,89745 3,19303 38,3599<br />
120,6678 7,06331 76,01687 8,08316 50,98061 3,70429 42,06419<br />
140,578 6,2139 82,23077 8,83082 59,81143 4,4419 46,50609<br />
163,7733 5,19852 87,42929 9,48981 69,30124 5,37253 51,87862<br />
190,7959 4,16308 91,59237 9,0867 78,38794 6,50745 58,38607<br />
222,2773 3,19194 94,78431 7,96235 86,35029 7,76303 66,1491<br />
258,953 2,33465 97,11896 6,28571 92,636 8,05899 74,20809<br />
301,68021 1,58555 98,70451 4,3702 97,0062 7,34897 81,55706<br />
351,45749 0,96035 99,66486 2,45468 99,46088 5,87161 87,42867<br />
409,44791 0,33515 100,00001 0,53917 100,00005 4,19136 91,62003<br />
477,00681 0 100,00001 0 100,00005 2,77009 94,39012<br />
555,71301 0 100,00001 0 100,00005 2,05488 96,445<br />
647,40558 0 100,00001 0 100,00005 1,82549 98,27049<br />
754,22748 0 100,00001 0 100,00005 1,23222 99,50271<br />
878,67499 0 100,00001 0 100,00005 0,49723 99,99994<br />
Alna Akerselva Hovinbekken<br />
5,5 4,4 27,2<br />
obs<br />
0,0047 0,0053 0,0222<br />
conc vol%<br />
d 0.1(µm) 17,3 34,1 19,7<br />
d 0.5(µm) 156 119 70,8<br />
d 0.9(µm) 383 242 179<br />
Dato: 31.01.06 Side 65 : 65 Rapport nr:05-054 Versjon: 1