Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Smuler<br />
Side 12, 28 og 47<br />
STUDENTAVISA I TRONDHEIM 1914 - 2007 NR. 13 93. ÅRGANG 9. OKTOBER - 22. OKTOBER<br />
til studentene
REDAKSJON<br />
ANSVARLIG REDAKTØR (Konst.)<br />
Eva-Therese Grøttum, tlf: 97 70 10 64<br />
GJENGSJEF<br />
Marit Kristine Vea, tlf: 97 72 34 31<br />
NYHETSREDAKTØR<br />
Anders Park Framstad, tlf: 41 46 48 75<br />
REPORTASJEREDAKTØR<br />
Ingrid Kristine Aspli, tlf: 91 39 62 67<br />
KULTURREDAKTØR<br />
Morten Skipenes Smedsrud, tlf: 93 25 47 46<br />
FOTOREDAKTØR<br />
Marte Lohne, tlf: 47 34 47 87<br />
ANNONSEANSVARLIG<br />
Simen Sørlie, tlf.: 45 05 96 45<br />
GRAFISK ANSVARLIG<br />
Iris Ørnhaug, tlf: 90 97 78 12<br />
KRONIKK- OG DEBATTANSVARLIG<br />
Sivert Frøseth Rossing, tlf: 91 10 79 14<br />
ØKONOMIANSVARLIG<br />
Andreas D. Landmark<br />
DATAANSVARLIG<br />
Anders Båtstrand<br />
JOURNALISTER<br />
Anders Berg-Hansen, Bjørn Grimsmo, Cecilia<br />
Novas, David Bach, Gina Maria Østmoe, Hanne<br />
Goldstein, Hanne Strypet, Hege Lind, Henrik<br />
Arneberg, Irene Stendal, Knut Steinfeld, Marit Eline<br />
Christensen, Marte Borhaug, Marte Haakonsen,<br />
Merete Skogrand, Morten Fiskvik, Per Magnus<br />
Riseng, Pia Farstad Eriksen, Stian Mathisen, Tale<br />
Moldestad og Tonje Espeland.<br />
FOTOGRAFER<br />
Asbjørn Flø, Audun Reinaas, Hans-Erik Olsen,<br />
Kari Sørnes, Magnus Willumsen, Mari Vold, Pål<br />
Sandnes, Sarah Afeef, Ståle Storvik, Sveinung<br />
Sivertsen, Therese Tande og Thor Christian Hobæk<br />
ILLUSTRATØRER<br />
Helene Mørk, Jan-André Granheim, Joachim<br />
Andersen, Niclas Damerell og Vegard<br />
Stolpnessæter<br />
GRAFISKE MEDARBEIDERE<br />
Ingrid Elise Kirknes (nyhet), Heine Jensvold<br />
(reportasje), Kristine Ugstad (<strong>kultur</strong>), Karin Myren,<br />
Silje Christine Sandness og Ørjan Steffensen<br />
ANNONSE OG MARKEDSFØRING<br />
Ina Nathalia Henneli, Jane Slette, Simen Paulsen,<br />
Trygve Langeland Haugen,<br />
DATA<br />
Magnar Wium, Mari Jørstad, Martin Bjørgan,<br />
Marvin Lillehaug og Tommy Torgersen<br />
KORREKTUR<br />
Alf-Tore Bergsli, Bjørn Romestrand, Camilla Kilnes,<br />
Daniel Flathagen og Kristine Vedal Størkersen<br />
OMSLAGSFOTO<br />
Sveinung Sivertsen<br />
TRYKK<br />
Grytting<br />
<strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> er et selvstendig organ for studenter,<br />
utgitt i Trondheim av AS Mediastud. <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong><br />
blir delt ut gratis på læresteder i Trondheim med<br />
medlemsrett i Studentersamfundet. <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong><br />
kommer ut åtte ganger i semesteret. Opplaget er 10<br />
000. Storsalen i Studentersamfundet velger redaktør<br />
på politisk grunnlag. Redaktøren velger selv sin<br />
redaksjon. Redaktøren plikter å arbeide i samsvar<br />
med den redaksjonelle linje redaktøren er valgt på.<br />
<strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> arbeider etter reglene i Vær Varsomplakaten<br />
for god presseskikk. De som føler seg<br />
urettmessig rammet av omtale i avisen, oppfordres<br />
til å kontakte redaksjonen.<br />
NYHET<br />
7 STUDENTHELSE<br />
Ny kjønnsykdom truer<br />
Trondheim<br />
8 ARBEIDSMILJØ<br />
Full krangel på Psykologisk<br />
institutt<br />
12 STATSBUDSJETTET<br />
Lunken mottagelse i<br />
akademia<br />
38<br />
KULTUR<br />
43 KUNST<br />
Trondheim Elektroniske<br />
Kunstsenter samarbeider<br />
med London og New York<br />
44 ROcKSENTER<br />
Kritisk til pop- og<br />
rocksenteravgjørelse<br />
47 STATSBUDSJETTET<br />
Kulturdepartementet<br />
favoriserer musikkmiljøet i<br />
Trondheim<br />
15 LIKESTILLING<br />
NTNU åpner for<br />
kjønnskvotering<br />
16 FORELESERTRØBBEL<br />
VVS-studenter fortviler<br />
18 TRANSIT<br />
Boliviansk kunnskaps-<br />
optimisme<br />
28 STATSBUDSJETTET<br />
Festen er over<br />
32 PORTRETTET<br />
Tormod Trulssønn Gjestland<br />
36 FALLSKJERMHOPP<br />
Himmelfall<br />
51 KULTURREPORTASJE<br />
Klenodier fra Café Erichsens<br />
auksjonert bort<br />
53 LITTERATUR<br />
NTNU-student<br />
romandebuterer<br />
56-57 ANMELDELSER<br />
UKAs teateroppsetninger<br />
imponerer UD<br />
REPORTASJE<br />
38 FOTOREPORTASJE<br />
Ny runde, trinn for trinn<br />
40 TANKESPINN<br />
Ullsokk-krisen<br />
12<br />
57
LEDER<br />
På stedet hvil<br />
www.underdusken.no<br />
I den usedvanlig heldige økonomiske situasjonen<br />
Norge er i nå, er det en selvfølge for<br />
enhver regjering å bruke mye penger på høyere<br />
utdanning. I tillegg har vi en rødgrønn regjering<br />
som «vil sikre frie og uavhengige universiteter<br />
og høyskoler som kan gi studentene en forskningsbasert<br />
undervisning tilpasset et moderne<br />
kunnskapssamfunn». Regjeringens forslag til<br />
statsbudsjett for 2008 er imidlertid alt annet<br />
enn offensivt.<br />
Budsjettet er langt fra tilstrekkelig til å gjenopprette<br />
de skadene hvileskjæret har påført<br />
forskning og utdanningskvalitet det siste året.<br />
Fremdeles mangler 220 stipendiatstillinger om<br />
man skal følge Nifu Steps anbefaling; fremdeles<br />
må utdanningstilbudet slankes ved mange<br />
institusjoner på grunn av pengemangel; og<br />
fremdeles vil studentene ha problemer med å<br />
leve som heltidsstudenter uten å jobbe for å<br />
spe på studielånet.<br />
Noen lyspunkter finnes også i budsjettet.<br />
Tiltak for å bedre boligsituasjonen for studenter<br />
og en realøkning i bemidlingen til sektoren<br />
på to prosent er nok til at kunnskapsminister<br />
Øystein Djupedal føler han fremdeles kan gå<br />
med hodet hevet.<br />
Fint for ham, men det gjør dessverre ikke at<br />
problemet forsvinner: Norge fortsetter å sakke<br />
akterut i konkurransen om å bli en internasjonalt<br />
anerkjent kunnskapsnasjon. Konsekvensene er<br />
ennå ikke så tydelige at regjeringen tar dem<br />
alvorlig, men det vil de bli – og da blir det langt<br />
vanskeligere å snu utviklingen.<br />
Ikke glem Burma<br />
– Ikke se på oss som ofre, sa fredsprisvinner<br />
Charm Tong i sin takketale under Den internasjonale<br />
studentfestivalen i Trondheim (ISFiT)<br />
i vinter.<br />
Hun vant Studentenes Fredspris fordi hun<br />
i eksil har viet sitt liv til å sette søkelys på den<br />
burmesiske militærjuntaens overgrep mot<br />
sivilbefolkningen. Særlig har hun fokusert på<br />
hvordan juntaen bruker voldtekt som våpen. Da<br />
hun talte i Olavshallen var det lett å bli imponert<br />
av hennes styrke og grepet av hennes brutale<br />
gjengivelse av militærjuntaens grusomme overgrep.<br />
Men siden har vi kanskje glemt det?<br />
Når vi følger de siste ukers hendelser i Burma<br />
fra avstand her hjemme, må vi unngå nettopp<br />
det. Vi må huske at Studentenes fredspris ble<br />
gitt til Charm Tong på vegne av oss. Mange av<br />
oss kjente ikke situasjonen i landet før hun kom<br />
til Trondheim, men vi gjør det nå.<br />
Det er vår oppgave å stå for den støtten vi<br />
ga Charm Tong og Burma i fjor. Vi skal ikke se<br />
på det burmesiske folk som ofre, men vi må alle<br />
gjøre det vi kan for at ikke undertrykkingen av<br />
folket i Burma igjen blir glemt.<br />
Likestillingsillusjonen<br />
KOMMENTAR<br />
TALE MOLDESTAD<br />
Nyhetsjournalist<br />
I Norge anno 2007 er det mange som ikke lenger<br />
anser likestillingsspørsmålet som et problem. Derfor<br />
kommer det ikke tydelig nok fram at vi fremdeles<br />
har en skjev fordeling av menn og kvinner i ledende<br />
posisjoner – for slik «skal det jo ikke være». Slik<br />
uvitenhet om virkeligheten er farlig, og skaper et<br />
illusorisk skalkeskjul som gir næring til systematisk<br />
skjevutvikling.<br />
FNs kvinnekomité går nå<br />
åpent ut og kritiserer Norge<br />
for den lave kvinneandelen<br />
i høyere vitenskapelige<br />
stillinger ved universitetene.<br />
Påstanden om en sterk<br />
likestillingsmoral i Norge blir<br />
derfor paradoksal.<br />
Maktutredningens lederskapsundersøkelse viser<br />
likevel sterk oppslutning om likestillingsspørsmålet<br />
blant akademiske ledere. Mannsdominansen blant<br />
professorer er omtrent total, og kjønnsdelingen innen<br />
akademia betydelig. Tendensen er at ledere ansetter<br />
personer som er mest mulig lik dem selv, og når de fleste<br />
lederne er menn, blir situasjonen deretter. Dette blir<br />
problematisk når konsekvensen er et akademisk miljø<br />
med skjev kjønnsbalanse: Skjevrekruttering medfører<br />
tap av viktige ressurser. Likestilling står i fare for å bli en<br />
Illustrasjon: Vegard Stolpnæsseter<br />
Prinsesse Märtha er ikke alene om å tro at vi har oppnådd<br />
full likestilling i Norge. Dessverre.<br />
fjern utopi, begrenset av maktmekanismer som virker<br />
i menns favør. Tall fra Ressursbanken for likestilling i<br />
akademia viser at kvinner fremdeles tjener 15 prosent<br />
mindre enn menn i samme arbeidssituasjon. Da hjelper<br />
et sterkt ideal om et likestilt samfunn lite.<br />
At NTNU går imot tidligere vedtak og åpner for<br />
øremerking av vitenskapelige stillinger til kvinner, er<br />
derfor positivt. Andelen kvinner innenfor de norske<br />
utdanningsarenaene øker, men det er likevel langt<br />
igjen før full likestilling innen utdanning og forskning<br />
er oppnådd. I 2005 var kun 17 prosent av professoratene<br />
besatt av kvinner, til tross for at det nå er 60 prosent<br />
kvinner i høyere utdanning.<br />
Studenttinget NTNU ønsker ikke øremerking<br />
av stillinger til kvinner, og<br />
peker på at denne typen<br />
kjønnskvotering kan så tvil om<br />
kvinners dyktighet. Når vi vet<br />
hvor høy andelen av kvinner<br />
med fullført høyere utdanning<br />
er, blir det imidlertid klart at<br />
årsaken til at kvinner sakker<br />
akterut ikke har noe med akademisk kapasitet å gjøre.<br />
Så lenge menn for det meste rekrutterer likesinnende,<br />
er det riktig å igangsette rekrutteringsmekanismer for<br />
å få flere kvinner til vitenskapelige stillinger. Det er<br />
behov for en praksis som synliggjør for folk flest at<br />
vi faktisk fortsatt har et stort problem når det gjelder<br />
likestilling. Øremerking av stillinger til kvinner vil<br />
kanskje ikke være nok til å ta knekken på de mest<br />
inngrodde holdningene i akademia i dag, men kan<br />
være en viktig metode for å få få bukt med disse<br />
holdningene på sikt.<br />
Likestilling står i fare for å<br />
bli en fjern utopi, begrenset<br />
av maktmekanismer som<br />
virker i menns favør
SIDEN SIST<br />
DETTE HAR HENDT<br />
NTNU leier superstrateg<br />
NTNU-rektor Torbjørn Digernes<br />
har hyret inn universitetsstrateg<br />
Sibylle Reichert og et stjernelag på<br />
tolv vitenskapelige eksperter til en<br />
kritisk gjennomgang av de strategiske<br />
satsningsområdene til universitetet.<br />
Det melder Universitetsavisa. Satsningsområdene<br />
er energi og petroleum,<br />
informasjons- og kommunikasjons-<br />
teknologi, marin og maritim forskning,<br />
materialer, medisinsk teknologi og<br />
globalisering. Ekspertgruppen skal<br />
blant annet vurdere om de strategiske<br />
satsingsområdene har tilført NTNU en<br />
akademisk ekstragevinst, og om man har<br />
lykkes i å etablere internasjonalt ledende<br />
miljøer og velutviklede forskernettverk.<br />
Evalueringsarbeidet skal holde på fram<br />
til jul.<br />
Tusen til Forskningsnatt<br />
I forbindelse med Forskningsdagene<br />
2007 ble Researchers' Night<br />
arrangert ved NTNU. 1000 håpefulle<br />
elever fra videregående skoler<br />
deltok på forskningsnatten, som er en<br />
Åpner for veiledersex<br />
Fram til kvalitetsreformen måtte studenter og veiledere skrive<br />
under på at de ikke skulle ha sex med hverandre. I del to<br />
av den gamle hovedfagskontrakten som både student og<br />
veileder måtte underskrive, sto det svart på hvitt at «dersom<br />
det oppstår et seksuelt forhold mellom veileder og student,<br />
skal det formelle veiledningsforholdet opphøre».<br />
I den nye masterkontrakten, som inneholder en stor<br />
del av punktene fra den gamle hovedfagskontrakten, har<br />
imidlertid punktet om sex mellom student og veileder falt<br />
bort, skriver studentavisen Studvest.<br />
Rådgiver ved seksjon for studiekvalitet ved<br />
Universitetet i Bergen (UiB), Oddveig Åsheim, satt i utvalget<br />
som utviklet den nye kontrakten. Hun er usikker på hvorfor<br />
kontrakten ble endret.<br />
del av EU-prosjektet «Researchers in<br />
Europe». Prosjektet skal bidra til økt<br />
rekruttering og til at unge forskere<br />
ser på Europa som en interessant<br />
arbeidsarena, skriver Forskning.no.<br />
Prosjektet skal også medvirke til økt<br />
forståelse av forskningens<br />
betydning for samfunnet.<br />
UKA-07 i gang<br />
Natt til 4. oktober ble årets UKEnavn,<br />
Manifest, avduket med brask og bram.<br />
Festivalen startet så gjennom sin første<br />
helg, med teater- og revypremierer,<br />
konserter og en nyoppusset Rundhall på<br />
Samfundet. (Les mer side 38 og 56.)<br />
Statsbudsjett får lunken<br />
mottagelse<br />
5. oktober la regjeringen fram forslaget<br />
til statsbudsjett for 2008. Budsjettet har<br />
fått lunken mottagelse i universitets-<br />
og høgskolesektoren. Selv om både<br />
forskningsmidler og basisbevilgninger<br />
til sektoren er økt, mener både Forsker-<br />
9. oktober - 22. oktober 2007<br />
Mot fuskerekord i Tromsø<br />
Med åtte utestengelser allerede forrige semester, går<br />
Universitetet i Tromsø (UiTø) mot et rekordår i antall fuskesaker,<br />
skriver Utropia.<br />
Med 13 saker og ni utestengelser markerte 2006 rekordåret for<br />
fusk ved UiTø. Hittil i år har klagenemda utestengt åtte studenter<br />
for fusk, og to saker er til behandling.<br />
Joakim Bakkevold, seksjonsleder i Forsknings- og studieavdelinga,<br />
frykter nå et nytt rekordår.<br />
– Fortsetter trenden fra forrige semester, går vi utvilsomt mot<br />
en ny rekord i omfang av fusk ved universitetet, sier han.<br />
Bakkevold forteller at de fleste sakene universitetets klagenemnd<br />
behandler, omhandler fusk utført ved hjemmeeksamener.<br />
forbundet, Universitets- og høgskolerådet<br />
og de nasjonale studentforeningene at<br />
mer burde vært gjort for å rette opp i<br />
fjorårets hvileskjær. (Les mer side 12,<br />
28 og 47.)<br />
Torstein Tran til retten<br />
Utleier Torstein Tran har gått til rettsak<br />
mot Trondheim kommune for det han<br />
anser som trakassering. Det melder<br />
Adresseavisen. Tran nekter å betale en<br />
tvangsmulkt på 88 500 kroner for brudd<br />
på brannvernloven i Kirkegata 18A, hvor<br />
forgården leies ut til studenter.<br />
Ifølge Trans advokat Børge Jørgensen-<br />
Dahl, skyldes de manglende utbedringene<br />
at kommunen har motarbeidet Tran når<br />
han har jobbet for å bedre brannsikkerheten.<br />
Tran eier ti gårder i Trondheim<br />
og er av kommunen anmeldt for brudd<br />
på byggeforskriftene i syv av disse.<br />
Universitetene forfaller<br />
Vedlikeholdsetterslepet hos landets<br />
universiteter er på 7,4 milliarder kroner,<br />
viser tall som Aftenposten har hentet inn.<br />
Bakgrunnen er at bygninger, tekniske<br />
installasjoner og vitenskapelig infrastruktur<br />
har forfalt i flere tiår uten<br />
nødvendig vedlikehold. Vedlikeholdsbehovet<br />
er basert på oppdaterte tall<br />
fra en større rapport som Multiconsult<br />
utarbeidet for Utdannings- og<br />
forskningsdepartementet for fem år<br />
siden, men lite er foreløpig gjort med<br />
problemet, ifølge Aftenposten.<br />
Mest optimistisk i Europa<br />
Norske studenter tror det vil bli enkelt å<br />
få seg jobb etter endt utdanning, melder<br />
Dagbladet. The European Student<br />
Barometer 2007 er en undersøkelse hvor<br />
40 000 studenter fra 14 forskjellige land<br />
har deltatt. Norske studenter utmerker<br />
seg i undersøkelsen ved å være særdeles<br />
optimistiske om egne muligheter til å<br />
komme raskt ut i arbeidslivet. Den<br />
gjennomsnittlige norske studenten<br />
anslår å måtte være arbeidssøker i 2,6<br />
måneder, mot den gjennomsnittlige<br />
europeiske studenten som anslår over<br />
fire måneder i jobbsøkerkø.<br />
Arnstad avløser Reiten<br />
Styreleder ved NTNU, Marit Arnstad,<br />
har blitt konstituert som ny styreleder for<br />
StatoilHydro etter at Eivind Reiten trakk<br />
seg fra stillingen. Selskapets valgkomité<br />
starter arbeidet med å finne en permanent<br />
erstatter for Reiten denne uken, og Arnstad<br />
er en aktuell kandidat. Den tidligere olje-<br />
og energiministeren fra Senterpartiet er<br />
blant annet ønsket av de ansatte, som ikke<br />
hadde tillit til den nå avgåtte Reiten.<br />
− Jeg vil ikke bidra til spekulasjoner om<br />
noens kandidatur, verken mitt eget eller<br />
andres, sier Arnstad til Adressa.no.
www.underdusken.no SIDEN SIST<br />
NTNU-studenter vant designpris<br />
Et fartøy som skal lette<br />
arbeid etter naturkatastrofer<br />
sendte marinstudentene<br />
til topps i en internasjonal<br />
prosjektkonkurranse.<br />
MARIN TEKNIKK<br />
TEKST: ANDERS PARK FRAMSTAD<br />
framstad@underdusken.no<br />
– Konkurransen gikk ut på å prosjektere<br />
en båt på over 500 bruttotonn. Vi baserte<br />
vårt konsept på de stadig økende naturkatastrofene<br />
i verden. «Rapid Response<br />
Vessel» er et kommandoledelsesfartøy<br />
som kan lette etterarbeidet etter ulykker,<br />
sier marinstudent Erlend Vågsholm ved<br />
NTNU.<br />
Han og fem medstudenter<br />
vant «Dr. James A. Lisnyk Design<br />
Competition».<br />
– Vårt fartøy er en katamaran, med<br />
en ny type skrogteknologi. Vi vant fordi<br />
vi hadde en god og grundig rapport. Vi<br />
har brukt alle elementene vi har lært ved<br />
universitetet, sier Vågsholm.<br />
Prisutdeling over dammen<br />
Nå skal gjengen til USA i november, der<br />
de skal motta en symbolsk pengesum<br />
og diplomer. De er også invitert for å<br />
presentere prosjektet på årsmøtet til<br />
The Society of Naval Architects and<br />
Marine Engineers (SNAME), som er<br />
en av konkurransens arrangører.<br />
Vågsholm tror seieren kan være en<br />
kickstart på karrieren.<br />
– Det er kjekt å ha dette på cv-en,<br />
for det er en anerkjent konkurranse.<br />
Mest til mennene<br />
Ved opprykk får kvinnelige forskere ved<br />
universitetet lavere lønn enn sine mannlige<br />
kollegaer, skriver Universitas.<br />
Rapporten «Mest til menn?» tar for<br />
seg kjønnsbaserte ulikheter i fordelingen<br />
av økonomiske ressurser i akademia.<br />
Med utgangspunkt i tildeling av startpakker,<br />
lokale lønnsforhandlinger og<br />
utenlandsopphold for forskere ved det<br />
matematisk-naturvitenskapelige fakultet<br />
ved Universitetet i Oslo (UiO), kommer<br />
kvinner dårligst ut på alle punktene.<br />
– Isolert sett ser man få forskjeller<br />
mellom kjønnene. Men ser man på tiltak<br />
Dessuten gir praktisk arbeid som dette<br />
gode kontakter i industrien.<br />
Professor Anders Endal, som har<br />
vært gruppens faglærer, forteller at<br />
prosjektene primært ble vurdert<br />
av SNAME på bakgrunn av faglig<br />
standard.<br />
– Men jeg tror de skåret høyt på<br />
originalitet og kreativitet, og de har<br />
gjort en bra jobb med det tekniske, sier<br />
han.<br />
Hard konkurranse<br />
«Dr. James Lisnyk Design<br />
Competition» arrangeres i samarbeid<br />
mellom SNAME og The American<br />
Society of Naval Engineers i USA hvert<br />
i større sammenhenger og over tid, viser<br />
gjennomgangen at menn ser ut til å få flere<br />
fordeler, forteller likestillingsrådgiver<br />
Anna Vibeke Lorentzen ved UiO.<br />
Rektor ved UiO Geir Ellingsrud<br />
påpeker at lønnstallene fra rapporten<br />
ikke er entydig negative, og sier at hvis<br />
man ser på de lavere stillingsområdene,<br />
tjener kvinner bedre enn menn.<br />
– Det er stort sett god lønnsbalanse<br />
ved universitetet. Men det er viktig å gå<br />
bak tallene og se på mekanismene som<br />
fører til resultatene rapporten viser til,<br />
sier han.<br />
VINNERPROSJEKTET: «Rapid Response Vessel» er et kommandoledelsesfartøy inspirert av<br />
blant annet hjelpearbeidet i etterkant av orkanen «Katrina». (Illustrasjon: Privat)<br />
år. NTNU har tidligere deltatt med gode<br />
resultater: De har vunnet fire ganger<br />
siden de for første gang deltok i 1996,<br />
og har aldri blitt dårligere enn nummer<br />
fire.<br />
Endal forteller at det er mellom 15<br />
og 20 universiteter fra Europa og USA<br />
som deltar, og at konkurransen er beinhard.<br />
– Så de gode resultatene må jo tyde på<br />
at vi er ganske glupe her oppe, humrer<br />
han.<br />
Foruten Vågsholm besto gruppen av<br />
Anders Martin Moe, Even Høgset Olsen,<br />
Trygve Espeland Halvorsen, Thomas<br />
Petter Gram og Torstein Alexander<br />
Pettersen.UD<br />
UD FOR...<br />
... 75 ÅR SIDEN<br />
Viseboken.<br />
« S t u d e n t e r <br />
samfundet i<br />
Trondhjem har<br />
lett for å tilgi<br />
dumheter begått<br />
av sine tillitsmenn.<br />
En dumhet<br />
fremtrer nemlig<br />
som oftest først som en ubetenksomhet<br />
og er en såre menneskelig feil. Først når<br />
dumheten forsvares, går den over fra<br />
ubetenksomhet til virkelig dumhet, og<br />
en slik har Samfundet meget vanskelig<br />
for å tilgi. At formannen blev kastet<br />
på sin opptreden finner vi en meget<br />
gledelig begivenhet. Det beviser tilfulle<br />
hvor ubundet Samfundet egentlig er.<br />
Selv ubundet av sin hang til å reagere<br />
konservativt.»<br />
... 25 ÅR SIDEN<br />
Alt ved det<br />
normale – og<br />
b l o d b a d e t<br />
fortsetter<br />
« M a r i a n e l l a<br />
Garcias Villas<br />
er ikke nådig<br />
i sin kritikk av<br />
myndighetene<br />
i hjemlandet. (...) Situasjonen for<br />
menneskerettighetene i landet har<br />
bare forverret seg siden hun og andre<br />
med tilknytning til det katolske erkebispedømmet<br />
i San Salvador stiftet<br />
kommisjonen i 1978. Myndighetene fant<br />
fort ut at det var farlig å ha en uavhengig<br />
gruppe som rapporterer til utlandet om<br />
brudd på menneskerettighetene. Selv<br />
ble Marianella arrestert for første gang<br />
i 1979. I fengselet ble hun torturert,<br />
bl.a. med elektriske støt mot tennene<br />
og kokende vann i munnen.»<br />
... 10 ÅR SIDEN<br />
21 år, student og<br />
alkoholiker.<br />
«– Jeg var tretten<br />
år første gang<br />
jeg drakk. Etter<br />
det ble alkohol<br />
en besettelse og<br />
fikk overtaket<br />
på meg med en<br />
gang. (...) – I de periodene jeg greide<br />
å holde meg edru jobbet jeg intenst<br />
for edruskapsorganisasjoner. Som et<br />
skalkeskjul, for ikke å bli regner som<br />
alkoholiker. Slike engasjement varte<br />
bare til jeg kom full på møter.»
TRØTT<br />
av pensum<br />
TAR DEG VIDERE<br />
?<br />
Få<br />
avisen hjem<br />
i 6 uker for<br />
kr 90,-<br />
Bestill abonnement på telefon 21 00 63 00,<br />
e-post: abo@morgenbladet.no, eller gå inn på<br />
www.morgenbladet.no.
dm byrået<br />
www.underdusken.no<br />
NYHETER<br />
Ukjent kjønnssykdom i Trondheim<br />
INgEN gRuNN TIl PANIKK: Lege Terje Thomassen ved Gløshaugen legesenter mener<br />
studentene ikke trenger å bekymre seg mer enn tidligere selv om en ny kjønnssykdom er<br />
kommet til byen.<br />
Klamydias ukjente lillebror<br />
gir kløe, utflod,<br />
bekkensmerter – og<br />
kan føre til steriliet.<br />
STUDENTHELSE<br />
TEKST:HENRIK ARNEBERG<br />
henrikar@underdusken.no<br />
FOTO: STåLE LIND STORVIK<br />
I Oslo får over 20 personer påvist<br />
den seksuelt overførbare sykdommen<br />
mycoplasma genitalium hver uke. I<br />
Trondheim er 1,5 prosent av de leverte<br />
prøvene positive.<br />
– Symptomene på en infeksjon er<br />
svært like som ved klamydia. Man får<br />
svie særlig ved vannlating, man kan<br />
oppleve kløe, ubehag i urinrøret og<br />
utflod, opplyser lege Terje Thomassen<br />
ved Gløshaugen legesenter.<br />
Sykdommen kan i verste fall føre til<br />
bekkensmerter, at kvinner blir sterile eller<br />
forårsake graviditet utenfor livmoren.<br />
– Det kan hende at denne<br />
kjønnssykdommen er like alvorlig som<br />
klamydia, men det vet man ikke ennå,<br />
sier Thomassen.<br />
Han forteller at legesenteret ikke<br />
opplyser studenter som vil teste seg<br />
for kjønnssykdommer om den «nye»<br />
kjønnssykdommen.<br />
– Det har ikke vært særlig aktuelt hittil.<br />
Vi har sendt inn prøver herfra, men det<br />
har vært veldig lite å finne.<br />
– De fleste har klamydia<br />
Doktoren mener likevel at studenter i<br />
Trondheim ikke har noen grunn til å<br />
være mer bekymret enn tidligere.<br />
– Dette er ingenting å bli hysterisk<br />
for, sier han.<br />
Thomassen forteller at man har visst<br />
om denne bakterien siden åttitallet, men<br />
at man tidligere ikke har hatt tester som<br />
kunne påvise den.<br />
– Det er fortsatt svært liten grunn<br />
Reklamerer med kjønnssykdom<br />
UKA-07 promoterer seg selv som den fremste<br />
spreder av kjønnssykdommer i Trondheim.<br />
I en ny reklamefilm for UKA-07 introduseres<br />
seeren for en lege som presenterer en<br />
rekke ulike kjønnssykdommer i dystre<br />
omgivelser. Han informerer om at disse<br />
symptomene kan merkes etter bare én uke:<br />
UKA i Trondheim.<br />
UKAs pressesjef Jo Kristian Kvernland<br />
sier reklamen ble laget med tanke på å<br />
provosere litt, samt for å ha en morsom<br />
vri.<br />
Når han blir fortalt om den nye,<br />
ukjente kjønnssykdommen, begynner<br />
han å le.<br />
– Hva? Sier du det? Det er kjempeartig<br />
for noen å tro de er smittet av denne<br />
bakterien. De aller fleste som opplever<br />
symptomene som er beskrevet, har<br />
klamydia, sier han.<br />
Ved Folkehelseinstituttet vil man<br />
heller ikke forhaste seg. Overlege Hans<br />
Blystad forteller at de ikke vil innføre<br />
testing for mycoplasma genitalium<br />
siden forskningen ennå er på et tidlig<br />
stadium.<br />
– Vi vil være sikre på at det har en<br />
hensikt før vi etablerer nye ordninger.<br />
Ellers vil det være sløsing av offentlige<br />
midler, sier han.<br />
Lik behandling<br />
Kjønnssykdommen behandles på samme<br />
måte som klamydia, og med de samme<br />
medikamentene.<br />
Thomassen mener at det vil være<br />
aktuelt å levere inn flere prøver<br />
framover.<br />
– Vi har det mer i bakhodet nå. Dersom<br />
ikke klamydiatesten slår ut og plagene<br />
fortsatt vedvarer, vil det være aktuelt å<br />
teste vedkommende for mycoplasma<br />
genitalium, sier han.<br />
Legen forteller at klamydia og<br />
kjønnsvorter er de mest utbredte<br />
kjønnssykdommene i Trondheim. Han<br />
har ett råd å gi til studenter som vil holde<br />
seg sykdomsfrie:<br />
– Den eneste måten man kan forhindre<br />
å få kjønnssykdommer på, er å bruke<br />
kondom. Det er viktig å huske på at for<br />
eksempel livmorhalskreft alltid starter<br />
med en virusinfeksjon.UD<br />
lITE KJENT: Bakterien mycoplasma<br />
genitalium finnes også i Trondheim.<br />
(Foto: Olafiaklinikken)<br />
å høre med tanke på reklamefilmen vår,<br />
flirer han.<br />
Pressesjefen poengterer likevel at<br />
UKA-07 fokuserer på sikker sex.<br />
– I motsetning til Storåsfestivalen<br />
oppfordrer vi folk til å ha sikker sex. Vi har<br />
delt ut masse kondomer i blæsteperioden,<br />
opplyser han.UD<br />
7
NYHETER<br />
Det koker på Psykologisk institutt:<br />
Personkonflikt, mobbing og<br />
– Instituttet er beryktet,<br />
sier en ansatt som måtte<br />
flytte på grunn av det<br />
dårlige arbeidsmiljøet.<br />
PERSONALKONFLIKT<br />
TEKST: ANDERS BERGHANSEN<br />
andebe@underdusken.no<br />
FOTO: THOR CHRISTIAN HOBÆK<br />
De ansatte ved Psykologisk<br />
institutt ved NTNU arbeider til<br />
daglig med problemstillinger om<br />
mellommenneskelige forhold. Likevel<br />
er instituttet preget av personkonflikter,<br />
mobbing, sykmeldinger og mistrivsel.<br />
– Psykologisk institutt er beryktet,<br />
medgir en ansatt i instituttets<br />
administrasjon.<br />
Blant det administrative personalet<br />
har flere blitt omplassert, noen også til<br />
andre institutter.<br />
– Jeg måtte selv flytte på grunn av<br />
dårlig arbeidsmiljø, og jeg kjenner også<br />
flere som har gjort det av samme årsak.<br />
Mange har vært sykmeldt på grunn av<br />
konflikter, forteller hun.<br />
For tiden er instituttet under<br />
omorganisering. Den såkalte SESAPmodellen<br />
(Støttende, effektiv og<br />
sammensveiset administrasjon<br />
for primærvirksomheten) skal<br />
implementeres. Mange ansatte frykter<br />
dette vil føre til sentralisering og<br />
omplassering.<br />
– Allergiske mot forskjeller<br />
Førsteamanuensis Richard Alapack har<br />
også erfart det kjølige arbeidsmiljøet ved<br />
Psykologisk institutt. Amerikaneren<br />
kom til NTNU fordi instituttet<br />
reklamerte med åpenhet som en av sine<br />
sentrale verdier. Snart oppdaget han at<br />
miljøet var alt annet enn åpent.<br />
– Jeg har hele tiden stått alene<br />
med mitt faglige synspunkt. Andre på<br />
instituttet ignorerer meg fullstendig.<br />
For eksempel har jeg i årevis kjempet<br />
for et kurs om kjærlighet og død, men<br />
fire forskjellige fagledere har ikke engang<br />
svart på forslagene mine.<br />
«Veldig søtt, men ikke vitenskapelig,»<br />
sier kollegene om Alapacks<br />
forskningsprosjekter. Da Alapack foreslo<br />
å innføre et nytt fenomenologifag på<br />
profesjonsstudiet i psykologi, ble han<br />
raskt sablet ned.<br />
9. oktober - 22. oktober 2007<br />
KRITISKE: Psykologiprofessorene Arnulf Kolstad (t.v.) og Torbjørn Rundmo slakter NTNUs ledelsesmodell. Den passer best i Frimurerlogen og<br />
– I ettertid har ikke faglederen hilst<br />
på meg i gangene. Han stirrer en annen<br />
vei når vi møtes. De er allergiske mot<br />
forskjeller her, uttrykker Alapack.<br />
Frykter mer turbulens<br />
Dekan Jan Morten Dyrstad ved Fakultet<br />
for samfunnsvitenskap og teknologiledelse<br />
er godt kjent med konfliktene<br />
ved Psykologisk institutt. Ifølge dekanen<br />
har kranglingen preget hele instituttet.<br />
Dyrstad mener imidlertid situasjonen nå<br />
har bedret seg.<br />
– Jeg har inntrykk av at miljøet har<br />
blitt ganske bra. Etter at vi innførte<br />
noen tiltak i vår og i sommer, har vi<br />
fått en rimelig stabil situasjon, forklarer<br />
Dyrstad.<br />
– Hva ligger i «rimelig stabil»?<br />
– Det er klart at når det har vært<br />
en konflikt som Kolstad-saken (se<br />
undersak), så vil det ta tid før saken er helt<br />
over. Men jeg føler meg rimelig trygg på<br />
at situasjonen er blitt bedre. Jeg vil bruke<br />
ordet «rimelig» fordi det har vært en god<br />
del turbulens. Jeg kan ikke utelukke at<br />
ting kan blusse opp på nytt.<br />
– Vil du si miljøet ved Psykologisk<br />
institutt er som på andre institutter ved<br />
NTNU?<br />
– Nei. Det har vært en spesiell<br />
situasjon ved Psykologisk institutt.<br />
– Famler med styringen<br />
Instituttleder Hroar Klempe har en<br />
annen oppfatning av situasjonen. Ifølge<br />
Klempe er det ingen spesiell situasjon<br />
ved Psykologisk institutt.<br />
– Nei, det er ikke flere konflikter<br />
ved Psykologisk institutt enn ved andre<br />
institutter.<br />
Stadig flytting av ansatte er naturlig,<br />
mener instituttlederen.<br />
– Det er en generell bevegelse i<br />
systemet. Jeg har jobbet ved ganske
www.underdusken.no<br />
utestengning<br />
i Forsvaret, mener Kolstad.<br />
mange forskjellige institutter. Konflikter<br />
har man hatt i alle tider.<br />
– Hvordan vil du beskrive<br />
arbeidsmiljøet ved instituttet?<br />
– Jeg vil betegne det som et veldig<br />
ressurssterkt miljø med veldig stort<br />
potensial, men som har hatt en litt<br />
nervøs situasjon. Det har vært mange<br />
omstillinger, sier Klempe.<br />
Voksesmerter<br />
Han peker på at Psykologisk institutt har<br />
vokst enormt de siste 15 årene. 40 år etter<br />
oppstarten er Psykologisk institutt blitt<br />
NTNUs største institutt. Enheten har<br />
i dag omkring 1500 studenter og 100<br />
ansatte.<br />
Hroar Klempe er dessuten kritisk til<br />
universitetets organisasjonsform<br />
og tror at dette kan være kjernen til<br />
problemene.<br />
– Vi famler veldig når det gjelder<br />
styring av universitetene. Man<br />
kan se at universitetet styres etter<br />
konsernledelsesprinsipper. I mine øyne<br />
er dette helt galt. Den øverste ledelsen har<br />
ikke den høyeste faglige kompetansen.<br />
Den ligger på gulvet. Men gode forskere<br />
velger aldri ledelse som karrierevei, sier<br />
Klempe.UD<br />
NYHETER<br />
– Uforsvarlig av NTNU<br />
Professorene Arnulf Kolstad og Torbjørn Rundmo ble<br />
utestengt fra faggruppen sin ved Psykologisk institutt.<br />
NTNUs saksbehandling får strykkarakter av<br />
Sivilombudsmannen.<br />
«Kravene til forsvarlig saksbehandling<br />
ble ikke fulgt,» heter det i uttalelsen<br />
fra Sivilombudsmannen. NTNU får<br />
dessuten hard medfart for manglende<br />
åpenhet om saken.<br />
Bakgrunnen for rapporten er<br />
at Kolstad og Rundmo ble ilagt en<br />
såkalt tjenstlig tilrettevisning etter en<br />
personalkonflikt ved instituttet.<br />
Samtidig ble de stengt ute fra<br />
faggruppen for sosial- og samfunnspsykologi.<br />
Verken Kolstad eller<br />
Rundmo fikk innsyn i begrunnelsen<br />
for utestengelsen, og dermed fikk ikke<br />
professorene anledning til å imøtegå<br />
opplysningene som dannet grunnlaget<br />
for tilrettevisningen.<br />
– Ledes som Frimurerlogen<br />
Kolstad mener noe er grunnleggende<br />
galt med NTNUs ledelsesform.<br />
– Dette er et eksempel på en veldig<br />
dårlig ledelsesmodell, det er ikke mulig<br />
å forsvare seg. Man har tillit til at det<br />
som blir meddelt oppover er korrekt.<br />
NTNUs ledelsesmodell egner seg godt<br />
i Frimurerlogen og i Forsvaret, men<br />
ikke på universitetet.<br />
Ifølge Kolstad gjelder saken alle<br />
ansatte på universitetet. I vinter fikk<br />
han også støtte fra 79 ansatte ved<br />
SVT-fakultetet som skrev under på<br />
et opprop mot ledelsen.<br />
– Hvis ledelsen mener at man<br />
ikke skal kunne forsvare seg mot<br />
påstander, så bør det meddeles til alle<br />
ansatte på NTNU. Jeg mener dette er<br />
et prinsipielt spørsmål ved en offentlig<br />
institusjon. Problemet med tjenstlig<br />
tilrettevisning er at den ikke kan ankes.<br />
Det setter den som får en slik tilrettevisning<br />
i en klemme, mener Kolstad.<br />
Rektor grep inn<br />
En personkonflikt med enhetsleder<br />
Britt-Marie Drottz Sjöberg skal ha vært<br />
årsaken til at Kolstad og Rundmo ble<br />
utestengt fra faggruppen for sosial-<br />
og samfunnspsykologi og ilagt en<br />
tjenstlig tilrettevisning. Flere kolleger<br />
hevdet at de ble motarbeidet av Kolstad,<br />
og han ble beskyldt for å boikotte<br />
faggruppen.<br />
I vår havnet saken på rektors bord.<br />
Kolstad og Rundmo ble tatt inn igjen i<br />
faggruppen, mens enhetsleder Sjöberg<br />
måtte forlate sin egen gruppe. Hun har<br />
nå fått opprettet sin egen faggruppe<br />
for risikopsykologi. Denne gruppen<br />
har for øvrig bare to medlemmer;<br />
Drottz Sjöberg selv og hennes tidligere<br />
ektemann Lennart Sjöberg.<br />
Krangler fortsatt<br />
NTNU har likevel opprettholdt den<br />
tjenstlige tilrettevisningen mot Kolstad<br />
og Rundmo. Sivilombudsmannen ba i<br />
vår NTNU vurdere tilrettevisningen,<br />
men universitetet har hittil nektet<br />
å uttale seg om dette. Dekan Jan<br />
Morten Dyrstad ved SVT-fakultetet<br />
sier at de vil komme med en ny<br />
vurdering av tilrettevisningen<br />
denne uka.UD<br />
I ettertid har ikke faglederen hilst<br />
på meg i gangene. Han stirrer en<br />
annen vei når vi møtes. Richard Alapack,<br />
Førsteamanuensis ved Psykologisk institutt<br />
9
Alt du vil vite om<br />
det å kjøpe bolig<br />
Det komplette Førstehjemslånet - god rådgiving og klare svar<br />
Mer enn 100 % finansiering | Ikke krav om BSU | Ingen øvre aldersgrense | Kan overføres fra annen bank<br />
› Snakk med en rådgiver, ring 07300. Få informasjon til din mobil send ‹første› til 07300.<br />
BYENS BESTE STUDENTILBUD!<br />
15,4”<br />
Varenr.: GT377EA#UUW<br />
14,1”<br />
Varenr.: GJ028EA#UUW<br />
Tatung 32” LCD-TV<br />
HP Pavilion dv6563<br />
• AMD Turion64 X2 TL-64<br />
• 160GB harddisk<br />
• 2048MB minne<br />
• GeForce 8400M<br />
9 495,-<br />
Eller 394,- i 36 mnd.*<br />
HP Pavilion dv2510<br />
• Intel Core Duo T5250<br />
• 120GB harddisk<br />
• 2048MB minne<br />
• GeForce 8400M<br />
8 995,-<br />
Eller 376,- i 36 mnd.*<br />
Forbruker.no, 09.03.2007<br />
Godt kjøp!<br />
• HD Ready (720p/1080i)<br />
• Kontrast: 1000:1<br />
• Oppløsning: 1366x768<br />
• Lysstyrke: 550 cd/m2<br />
• 3D Comb-filter & De-interlace<br />
Varenr.: V32MCHK 4 495,-<br />
Eller 272,- i 24 mnd.*<br />
15,4”<br />
Acer Aspire 5613ZWLMi<br />
• Intel Core Duo T2080<br />
• 160GB harddisk<br />
• 2048MB minne<br />
• GeForce 7300M<br />
6 995,-<br />
12,1”<br />
Vekt: 1,8kg!<br />
Varenr.: LX.AGQ0X.177<br />
Eller 302,- i 36 mnd.* Varenr.: VFY:EM75V3205AX4NC<br />
17”<br />
Varenr.: LX.AKG0X.043<br />
Acer Aspire 7520<br />
• AMD Turion64 X2 TL-56<br />
• 160GB harddisk<br />
• 2048MB minne<br />
• GeForce 7000M<br />
6 995,-<br />
Eller 302,- i 36 mnd.*<br />
*Lyst på noe nytt?<br />
Betal etterhvert!<br />
Vi kan i samarbeid med DnB<br />
NOR Kort tilby 2 eller 4 mnd.<br />
betalingsutsettelse for opptill<br />
75.000 kroner, med henholdsvis<br />
99,- og 275 kroner i gebyr.<br />
15,4”<br />
Varenr.: VFY:EM77V3515AP5NC<br />
Mamoz Nardo<br />
Røde kors huset<br />
Nardoveien 4b<br />
Stort utvalg • Gode priser • God service<br />
Tlf.: 73 60 60 77<br />
www.mamoz.no<br />
Med forbehold om trykkfeil.<br />
Amilo PRO V3205<br />
• Intel Core Duo T2350<br />
• 120GB harddisk<br />
• 1024MB minne<br />
• Windows Vista Business<br />
7 995,-<br />
Eller 339,- i 36 mnd.*<br />
Amilo PRO V3515<br />
• Intel Celeron M520<br />
• 80GB harddisk<br />
• 1024MB minne<br />
• Vista Home Basic<br />
4 995,-<br />
Eller 229,- i 36 mnd.*<br />
Mamoz Mercur<br />
Mercursenteret<br />
Kongens gt. 8<br />
����������������
www.underdusken.no<br />
Rot i ISFiT-ansettelse<br />
IKKE uTlyST: Karoline Hovstad, her sammen med leder i Stiftelsen ISFiT, Martin Gustavsen, ble ansatt i stillingen som leder for<br />
Arbeidsutvalget uten at stillingen var utlyst.<br />
Ny leder i arbeidsutvalget<br />
for Studentenes Fredspris<br />
ble rekruttert internt.<br />
Martin Svarva oppfordrer<br />
de ansvarlige til å legge<br />
seg flate.<br />
ISFiT<br />
TEKST:KNUT STEINFELD<br />
steinfel@underdusken.no<br />
FOTO: STåLE LIND STORVIK<br />
President Martin Svarva for ISFiT 2007<br />
sier han ble tatt på senga da han fikk<br />
nyheten om ansettelsen.<br />
– Det er en klar glipp at en person er<br />
ansatt uten at stillingen er utlyst. <strong>Under</strong><br />
forrige festival var vi konsekvente på å<br />
utlyse stillinger. Dette ble også gjort i<br />
2005. Det er en sedvane, forteller han,<br />
og oppfordrer de ansvarlige til å legge<br />
seg flate.<br />
Kommunikasjonssvikt<br />
Tidligere fredspriskoordinator Ane<br />
Sande, som i sommer reiste til Thailand,<br />
hadde ansvaret for ansettelsen. Hun<br />
mener det ikke var riktig med en<br />
stillingsutlysning i år.<br />
– Vi forsøker å gjøre Studentenes<br />
Fredspris til en nasjonal pris. Dette er<br />
et prøveprosjekt, og derfor syntes vi<br />
det var lurt med internrekruttering. Vi<br />
ønsket å ha en leder med erfaring fra<br />
det tidligere arbeidet, sier Sande.<br />
At Svarva ble overrasket, synes hun<br />
er rart.<br />
– Jeg lagde et tolv siders dokument<br />
om utformingen av prosjektet<br />
«nasjonalt arbeidsutvalg». Her stod<br />
det at fredspriskoordinatoren skulle ha<br />
ansvar for ansettelsen. Martin Svarva<br />
var med i diskusjonene rundt dette og ga<br />
ikke uttrykk for at han syntes stillingen<br />
skulle utlyses, sier hun.<br />
Svarva er enig i at det var full<br />
enighet om hvem som hadde ansvar<br />
for ansettelsen.<br />
– Det er tydelig at vi ikke har snakket<br />
nok om hvordan dette skal foregå. I<br />
mitt hode har det vært innlysende at<br />
stillingen skal utlyses, som alle andre<br />
stillinger, framholder han.<br />
– Ingen optimal løsning<br />
Martin Gustavsen, leder i Stiftelsen<br />
ISFiT, er enig i at situasjonen kunne<br />
vært løst annerledes.<br />
– Optimalt sett skulle stillingen vært<br />
utlyst. Men situasjonen var spesiell og<br />
preget av hastverk siden Sande reiste,<br />
sier han.<br />
Karoline Hovstad, den nyansatte<br />
lederen av Arbeidsutvalget, mener det<br />
hadde vært bra om stillingen var utlyst.<br />
Men siden situasjonen oppstod så<br />
brått, ville utlysning og intervjurunder<br />
forsinket prosessen, tror hun.<br />
Som leder for Arbeidsutvalget er<br />
hennes jobb å koordinere arbeidet med<br />
Studentenes Fredspris. Arbeidsutvalget<br />
tar imot nominasjoner for kandidater<br />
til fredsprisen, og lager rapporter om<br />
kandidatene, som de gir videre til<br />
juryen.UD<br />
ANNONSE<br />
NYHETER<br />
Vil ha Vær<br />
varsom-plakat<br />
for forskere<br />
FORSKNINGSETIKK<br />
TEKST: EVATHERESE GRØTTUM<br />
evatheg@underdusken.no<br />
Den nasjonale komité for naturfag og<br />
teknologi (NENT) lanserer nye forskningsetiske<br />
retningslinjer. Her foreslås<br />
det blant annet en egen vitenskapsed<br />
for forskere.<br />
– Ideen er hentet fra medisinens<br />
hippokratiske ed. Poenget er at man<br />
som forsker også har en moralsk forpliktelse.<br />
Vi ser for oss at man for eksempel<br />
kan avlegge eden i forbindelse med<br />
avleggelse av doktorgradseksamen,<br />
og vårt forslag til vitenskapsed innebærer<br />
blant annet at man lover å handle<br />
i samsvar med forskningsetikken, sier<br />
sekretariatsleder Matthias Kaiser i<br />
NENT til Morgenbladet.<br />
Ifølge NENT er nemlig målet at<br />
retningslinjene skal bli et godt verktøy<br />
for både master og doktorgradsstudenter<br />
og etablerte forskere. Et<br />
eget kapittel om forskningens overordnende<br />
forpliktelser sier også at<br />
forskeren forplikter seg til å arbeide<br />
for fred, demokratisk utvikling, bærekraftig<br />
utvikling og rettferdig global<br />
fordeling.<br />
– Et element som ikke så ofte<br />
forekommer i slike «code of ethics»<br />
internasjonalt, er forskernes samfunnsansvar.<br />
Det er derimot noe vi har lagt<br />
vekt på i våre nye retningslinjer,<br />
forklarer Kaiser.<br />
Ansvaret for implementering av<br />
retningslinjene ligger hos universitetene<br />
og høyskolene.UD<br />
SOLIDARITETSBRIGADE TIL BOLIVIA?<br />
Våren 2008 sender Latin-Amerikagruppene i Norge solidaritetsbrigade<br />
til Bolivia. Brigaden skal utføre solidaritetsarbeid<br />
gjennom utveksling av kunnskap og tilstedeværelse.<br />
Som brigadist bor du i en vertsfamilie og jobber frivillig hos<br />
grasrotorganisasjoner i fire og en halv måned. Etter hjemkomst<br />
deltar brigadistene i et informasjonsprosjekt i Norge.<br />
Søknadsfrist 1.november<br />
For mer informasjon:<br />
Lene Aure Hansen, tlf: 22 98 93 21<br />
brigade@latin-amerikagruppene.no<br />
www.latin-amerikagruppene.no.<br />
11
12<br />
NYHETER 9. oktober - 22. oktober 2007<br />
Dette betyr statsbudsjettet<br />
STATSBUDSJETTET<br />
TEKST: SIVERT FRØSETH ROSSING OG<br />
STIAN MATHISEN<br />
ud@underdusken.no<br />
gRAFIKK: INGRID KIRKNES<br />
Slankekur i vente<br />
NTNU får mer penger, men likevel ventes det kutt i<br />
fagtilbud.<br />
– Jeg er ikke fornøyd med<br />
bevilgningene til NTNU i budsjettet,<br />
sier rektor Torbjørn Digernes ved<br />
NTNU.<br />
Statsbudsjettet for budsjettåret<br />
2008 viser at NTNU får 2,86<br />
milliarder kroner i støtte, og av dette<br />
er rundt 2 prosent en reell økning.<br />
Emner forsvinner<br />
Til tross for at både generelle<br />
budsjettrammer og overføringer<br />
til forskning har økt, er Digernes<br />
kritisk til Kunnskapsdepartementets<br />
prioriteringer.<br />
– Dette er et halvt skritt i riktig<br />
retning. Det positive er de 70<br />
stipendiatstillingene NTNU har blitt<br />
tildelt, men vi savner støtte til nytt<br />
vitenskapelig utstyr og vedlikehold<br />
av laboratorier. Dette fører til at<br />
studietilbudet ved NTNU må slankes,<br />
og at flere emner vil forsvinne. NTNU<br />
må kjøre på sparebluss, spår rektor.<br />
Dette påpeker også<br />
studenttingsleder Martin Sværen,<br />
som tror slankingen av studietilbudet<br />
vil føre til dårligere oppfølging<br />
av studentene, og dårligere<br />
veiledningstilbud.<br />
– Jeg trodde regjeringen hadde<br />
forstått signalene fra utdanningssektoren<br />
nå, men det har de tydeligvis<br />
ikke gjort, sier han.<br />
– Nærmere Soria Moria<br />
Kunnskapsminister Øystein Djupedal<br />
forsvarer budsjettprioriteringene.<br />
– Budsjettforslaget legger til rette<br />
for mer og bedre forskning og høyere<br />
utdanning, og regjeringen innfrir<br />
nå en rekke løfter i Soria Moria-<br />
erklæringen, sier han til <strong>Under</strong><br />
<strong>Dusken</strong>.<br />
Han mener neste års budsjett er<br />
bedre enn på flere år.<br />
– Universitetene får en realvekst<br />
på to prosent, og forskningen en<br />
realvekst på tre prosent. Vi oppretter<br />
350 stipendiatplasser på landsbasis,<br />
indeksregulerer studiestøtten, og<br />
bygger flere studentboliger, sier<br />
kunnskapsministeren.<br />
Han forteller at disse for-<br />
bedringene er et resultat av<br />
kunnskapssektorens egne ønsker, og<br />
hevder at dette er et godt budsjett for<br />
kunnskapsnorge.<br />
HiST på stedet hvil<br />
Støtten til Høgskolen i Sør-Trøndelag<br />
(HiST) har økt fra 544 millioner<br />
kroner i fjor til 572 milllioner kroner i<br />
år. Dette er kun en økning i henhold til<br />
indeksreguleringen, og rektor Trond<br />
Michael Andersen ved HiST mener det<br />
nye budsjettet ikke bringer høyskolen<br />
videre.<br />
– Dette er et nullbudsjett for HiST,<br />
uttaler han.<br />
Studentparlamentsleder ved HiST,<br />
Daniel Georg Weber, er fornøyd<br />
med at støtten har økt siden i fjor,<br />
men påpeker at dette er i tråd med<br />
indeksreguleringen, og at det dermed<br />
ikke er en reell økning.UD<br />
UTDANNINGSTILBUD<br />
Kunnskapsdepartementets budsjettprioriteringer<br />
i milliarder kroner<br />
* Dette er forskningsmidler gitt av kunnskapsdepartementene. Alle andre<br />
departement gir også penger til forskning.
www.underdusken.no<br />
for deg<br />
– Rom for mer<br />
Regjeringen foreslår en samlet bevilgning<br />
til studentboliger på 153 millioner<br />
kroner for neste år. Dette innebærer<br />
en økning på 40 millioner kroner, og<br />
vil gi rom for omtrent 670 nye hybelenheter<br />
i 2008.<br />
Departementet gir også støtte til<br />
dyrere studentboliger. Kostnadstaket<br />
for bygging av nye boligenheter<br />
økes fra 500 000 kroner til 600 000<br />
kroner, men støtten til byggingen av<br />
boligene endres ikke, og forblir 250<br />
000 kroner.<br />
Ifølge leder av Velferdstinget,<br />
Sebastian Eidem, vil økningen av<br />
kostnadstaket kombinert med den<br />
manglende økningen i støtten til<br />
nybygging føre til høyere husleie for<br />
studentene.<br />
STUDENTVELFERD<br />
Etterslepet i studentboliger vil ikke bli dekket i 2008.<br />
Flere studentpolitikere mener studentene blir snytt i<br />
statsbudsjettet.<br />
– Jeg hopper ikke i taket av dette,<br />
sier han.<br />
Han er også misfornøyd med at<br />
statsbudsjettet kun har rom for 600 av<br />
de 1000 studentboligene som ble lovet<br />
i Soria Moria-erklæringen.<br />
Velferdsansvarlig Stine Møller Nilsen<br />
i Norsk Studentunion (NSU), mener<br />
derimot at det nye budsjettet viser at<br />
regjeringen har hørt på studentene.<br />
– NSU er fornøyd med<br />
statsbudsjettet i forhold til boligproblematikken,<br />
sier hun.<br />
– Vi skulle gjerne sett at støtten til<br />
boligbygging ble hevet fra 250 000 til<br />
300 000, og dermed utgjort halvparten<br />
av kostnadstaket, men dette er likevel<br />
et godt steg i riktig retning, mener<br />
Møller Nilsen. UD<br />
På landsbasis blir det opprettet 350<br />
nye stipendiatstillinger. NTNU får 70<br />
av disse.<br />
– Dette viser at den rødgrønne<br />
regjeringen har tydelig vilje til å satse<br />
på forskning, sier kunnskapsminister<br />
Øystein Djupedal.<br />
Beregninger forskningsinstitusjonen<br />
Nifu Step har gjort viser at<br />
Norge trenger 570 nye stipendiatstillinger<br />
årlig, og fagmiljøene deler derfor<br />
ikke kunnskapsministerens entusiasme.<br />
Soria Moria-erklæringen har et<br />
mål om å bruke tre prosent av bruttonasjonalprodukt<br />
på forskning innen<br />
år 2010.<br />
– Dette målet vil ikke nås med<br />
mindre det kommer et kraftig løft de<br />
nærmeste årene, sier leder i Forskerforbundet,<br />
Bjarne Hodne.<br />
Regjeringen foreslår i statsbudsjettet<br />
for 2008 å øke kapitalen i Fondet<br />
for forskning og nyskaping med<br />
6 milliarder kroner. Samlet blir<br />
fondet dermed på 66 milliarder<br />
kroner. Dessuten vil de øke<br />
– Tafatt av Djupedal<br />
– Utenlandsstudier er snart kun<br />
forbeholdt studenter med bemidlede<br />
foreldre, sier ANSA-leder Anders<br />
Fjelldal Bentsen.<br />
Han gir klart uttrykk for at han<br />
er skuffet over det nye statsbudsjettet.<br />
– Det er ingenting å hente for<br />
utenlandsstudenter i budsjettet.<br />
Dette er tafatt av Djupedal, mener<br />
den skuffede ANSA-lederen.<br />
Finansieringsordningen for<br />
utenlandsstudenter har ikke blitt<br />
justert siden 2004, og antallet norske<br />
studenter som studerer i utlandet blir<br />
færre og færre. De siste fire årene har<br />
det blitt 3000 færre norske helgradsstudenter<br />
utenlands. ANSA mener<br />
mye av dette skyldes den manglende<br />
NYHETER<br />
FORSKNING<br />
70 stipendiater til NTNU<br />
Men det er likevel en lang vei igjen til målene i Soria<br />
Moria-erklæringen.<br />
ressursene til innkjøp og vedlikehold av<br />
vitenskapelig utstyr med 38 millioner<br />
kroner i friske midler. Forskerforbundet<br />
synes ikke dette er nok.<br />
– Etterslepet på utstyr er på omtrent<br />
5 milliarder kroner. Økningen på 38<br />
millioner er en start, men ikke noe å<br />
rope hurra for, sier Hodne.<br />
Han er overrasket over at budsjettet<br />
generelt ikke er bedre.<br />
– Etter alt bråket rundt forskning<br />
det siste året, trodde jeg regjeringen<br />
hadde evnen til å se konsekvensen<br />
av budsjettet de slapp i fjor. De har et<br />
ansvar for å redde forskningen, avslutter<br />
Hodne.<br />
HiST har fått tildelt tre stipendiatstillinger.<br />
– Høgskolen i Bergen fikk fire<br />
stipendiater, selv om de er en mindre<br />
institusjon enn HiST. Vi får i det hele<br />
tatt lav budsjettfinansiering i forhold til<br />
andre høyskoler. Dette gjør at HiST i<br />
mindre grad har mulighet til å gjennomføre<br />
strategiske løft, sier rektor Trond<br />
Michael Andersen ved HiST.UD<br />
INTERNASJONAL UTDANNING<br />
støtten til studenter som reiser til<br />
USA og ikke-vestlige land.<br />
Rektor Torbjørn Digernes ved<br />
NTNU påpeker at det nye budsjettet<br />
gjør det vanskelig for trondheimsuniversitetet<br />
å nå sine mål om å bli<br />
internasjonalt fremragende, og på<br />
den måten tiltrekke seg flere utenlandsstudenter.<br />
– Statsbudsjettet styrker ikke våre<br />
forutsetninger for å hevde oss internasjonalt,<br />
ettersom vi savner tilskudd<br />
til vitenskapelig utstyr og vedlikehold<br />
av laboratorier, sier han.<br />
– Uten tilskudd på disse områdene<br />
vil det bli vanskelig å drive<br />
forskning som kan gjøre universitetet<br />
bemerket internasjonalt,<br />
forklarer rektoren.UD<br />
13
SPENNENDE BEDRIFT<br />
I UTVIKLING MED:<br />
gode kolleger i et<br />
inkluderende<br />
arbeidsmiljø<br />
høy faglig<br />
kompetanse<br />
helhetlig fokus på<br />
den industrielle<br />
prosessen fra ide til<br />
utvikling,<br />
produksjon, salg og<br />
service<br />
internasjonale<br />
relasjoner til store<br />
aktører både<br />
gjennom utviklingsprosjekter<br />
og<br />
gjennom salg og<br />
service til hundrevis<br />
av kunder<br />
forventning om stor<br />
vekst med<br />
karrieremuligheter<br />
Vi sees på<br />
Technoport!<br />
www.conoptica.com<br />
Masterstudier<br />
Søknadsfrist 15.november.<br />
Studiestart januar 2008.<br />
Master i økonomi og<br />
administrasjon - siviløkonom<br />
Stor valgfrihet - utenlands -<br />
opphold - spennende karriere<br />
Master i regnskap<br />
og revisjon<br />
Profesjonsstudium -<br />
statsautorisert revisor<br />
www.nhh.no/studier<br />
Telefon: 55 95 92 00<br />
e-post: master@nhh.no<br />
w w w . r e i n e l i n j e r . n o r l 0 9 6 0
www.underdusken.no<br />
NYHETER<br />
NTNU åpner for kjønnskvotering<br />
NTNU trosser råd fra<br />
Studenttinget og snur i<br />
spørsmålet om øremerking<br />
av vitenskapelige stillinger<br />
til kvinner.<br />
LIKESTILLING<br />
TEKST: STIAN MATHISEN<br />
stianmat@underdusken.no<br />
FOTO: THOR CHRISTIAN HOBÆK<br />
– Øremerking av vitenskapelige stillinger<br />
for kvinner vil bli brukt av NTNU, sier<br />
rektor Torbjørn Digernes.<br />
Likestillingsrådgiver Svandís Bendiksdottír<br />
ved NTNU presiserer imidlertid<br />
at universitetet vil vente på føringer fra<br />
Kunnskapsdepartementet før det tar noen<br />
endelige avgjørelser.<br />
Dette betyr at NTNU har snudd helt<br />
i dette spørsmålet: Da <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> i<br />
september i år skrev at Norsk Studentunion<br />
(NSU) ønsket å benytte seg av<br />
øremerking for å bedre kjønnsbalansen<br />
i akademia, sa NTNU nei.<br />
STi er negative<br />
Studenttinget NTNU (STi) ønsker ikke<br />
øremerking av stillinger til kvinner. De<br />
hevder at likestillingsproblemene ved<br />
utdanningsinstitusjonene kommer av<br />
holdninger i akademia, og at øremerking<br />
av stillinger til kvinner ikke vil være med<br />
på å endre disse.<br />
– Det må ikke herske tvil om at kvinner<br />
i vitenskapelige stillinger er i disse posisjonene<br />
fordi de er dyktige, ikke fordi de<br />
er kvinner, sier Martine Horn Gjernes,<br />
likestillingsansvarlig i STi.<br />
Dette er rektor Digernes enig med<br />
Gjernes om. Han mener imidlertid<br />
Studentpc-ene forsinket igjen<br />
Studentpc-ene som skulle vært levert i august blir nok<br />
en gang forsinket. Kanskje kommer ikke maskinene før<br />
eksamensperioden.<br />
I forrige utgave av <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> kunne<br />
du lese at mange NTNU-studenter frem-<br />
STUDENTPc<br />
TEKST: ANDERS PARK FRAMSTAD<br />
framstad@underdusken.no<br />
MOT ØREMERKINg: – Det må ikke herske tvil om at kvinner i vitenskapelige stillinger er i disse posisjonene fordi de er dyktige, sier<br />
likestillingsansvarlig Martine Horn Gjernes i Studenttinget.<br />
øremerking likevel kan fungere som et<br />
fornuftig tiltak for å jevne ut kjønnsbalansen<br />
i akademia.<br />
– Det er vikig at øremerking ikke<br />
benyttes på en slik måte at kvinner ansettes<br />
kun fordi de er kvinner, men fordi de har<br />
de rette kvalifikasjonene. På denne måten<br />
kan øremerking være nyttig for å søke etter<br />
dyktige kvinner, sier han.<br />
NTNU støttes nasjonalt<br />
Norsk Studentunion (NSU) brakte<br />
deles ventet på pc-ene de har bestilt<br />
gjennom universitetets studentpc-avtale.<br />
På grunn av problemer hos leverandøren<br />
Dell har mange studenter måttet vente i<br />
debatten på banen i august, da de mente<br />
at EUs nye likestillingsdirektiv åpnet for<br />
øremerking av stillinger til kvinner. Dette<br />
er andre gang øremerking vurderes som<br />
hjelpemiddel etter at Trond Giske innførte<br />
ordningen i 2001. Den gang ble ordningen<br />
stoppet av EFTA-domstolen, som slo<br />
fast at øremerking var i strid med EUs<br />
daværende likebehandlingsdirektiv.<br />
Kunnskapsdepartmentet har nå signalisert<br />
at det ønsker å benytte øremerking.<br />
I 2005 utgjorde kvinner 39 prosent av<br />
månedsvis på sine maskiner. Nå har Dell<br />
sendt ut e-post der de utsetter leveringsfristene<br />
ytterligere.<br />
– Det er dessverre sånn at enkelte<br />
konfigureringer har lengre leveringstid<br />
enn ventet, slik at man kan risikere å<br />
måtte vente til november, sier markedssjef<br />
Hans Christian Seime hos Dell<br />
Norge.<br />
Bestillingsfristen for å kjøpe pc<br />
vitenskapelige og faglige stillinger ved<br />
universitet og høyskoler i Norge, men<br />
besatte kun 17 prosent av professoratene.<br />
Dette til tross for at hele 60 prosent av<br />
dagens studentmasse er kvinner.<br />
– Øremerkede stillinger er et<br />
veldig treffsikkert og godt tiltak, sier<br />
kunnskapsminister Øystein Djupedal<br />
til NRK.UD<br />
Se også leserbrev side 25.<br />
gjennom NTNU var 17. august.<br />
Informasjonen som ble gitt via NTNUs<br />
websider var da at pc-ene skulle leveres<br />
29. august.<br />
Nå oppfordrer Seime studentene som<br />
er berørt av forsinkelsen til å ta kontakt<br />
med Dell, så man kan komme til en<br />
enighet. Han sier det er mulig å heve<br />
kjøpet, eller bytte de komponentene som<br />
sinker leveringsprosessen. UD<br />
1
16<br />
NYHETER<br />
Forelesertrøbbel ved HiST<br />
VVS-studentene har vært<br />
uten forelesere i 14 av 18<br />
forelesninger.<br />
HIST<br />
TEKST: ANDERS PARK FRAMSTAD<br />
framstad@underdusken.no<br />
FOTO: MARTE LOHNE<br />
– Vi har fått noen vikarer, så ut fra<br />
sammenhengen er vi halvveis fornøyde.<br />
Problemet er at forelesningsplanen vår<br />
ikke følges. Vi får inn vikarer som har to<br />
og to timer hver. Det er absolutt ikke en<br />
optimal situasjon, sier tillitsvalgt Fredrik<br />
Drangsholt ved Varme-, ventilasjons-<br />
og sanitærteknikk (VVS).<br />
Han forteller at de jobber med store<br />
prosjekter, og at kontinuitet og kvalitet<br />
på veiledningen av disse svekkes ved<br />
sykefraværet. Studentene har også savnet<br />
informasjon fra ledelsen.<br />
– Vi fikk ikke i stand et møte med<br />
dem før vi gikk til media med saken, og<br />
det var først seks uker etter at den første<br />
læreren forsvant, sier Drangsholt.<br />
Rektor Trond Michael Andersen<br />
mener at HiST har gjort alt de kan for å<br />
sikre tilbudet til studentene.<br />
– Vi kalte inn VVS-bransjen både i<br />
Trondheim og nasjonalt for å finne en<br />
løsning, og fikk vikarer som løste foreleserproblemet.<br />
Vi hadde også et fagmøte<br />
med studentene. Jeg har tro på at dette<br />
året kan bli bedre enn de foregående, fordi<br />
vi har bransjen med oss, sier han.<br />
Interne stridigheter<br />
Drangsholt vurderer det som overveiende<br />
sannsynlig at konflikter internt blant de<br />
ansatte har skyld i sykefraværet. Han får<br />
støtte fra sin far, Finn Drangsholt, som<br />
er tidligere VVS-foreleser. Finn Drangsholt<br />
mener at det hadde vært enkelt å<br />
skaffe vikarer, og holder dekan Sissel<br />
NTNU-rektor beklager<br />
I <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> nummer 10/2007 kunne<br />
du lese om NTNUstudenten Rasmus<br />
Bøckman som ikke fikk avvikle eksamen<br />
på hjemstedet Kongsberg til tross for<br />
at hans mormor lå for døden. Rektor<br />
Torbørn Digernes ved NTNU skriver i et<br />
brev til <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> at han beklager<br />
hvis universitetets beslutning i denne<br />
saken gjorde en tung tid vanskeligere<br />
for familien.<br />
Ifølge Digernes skyldes beslut<br />
IKKE OPTIMAlT: Fredrik Drangsholt tror at<br />
bråket på HiSTavdelingen skyldes interne<br />
stridigheter.<br />
Ravnsborg ansvarlig.<br />
– For å leie inn bransjefolk må man<br />
regne med opp mot 850 kroner timen, og<br />
det tror jeg ikke hun er villig til å betale,<br />
sier han til Adresseavisen.<br />
Dette avvises av dekanen. Rektor<br />
ønsker ikke kommentere personalsaker,<br />
men påpeker at en sak har alltid<br />
flere sider.<br />
–Jeg forholder meg til det viktigste:<br />
å sikre studentene ved VVS-linja et godt<br />
fagtilbud. For å få dette til er vi avhengig<br />
av tett samarbeid med bransjen og godt<br />
og kompetent fagmiljø. UD<br />
ningen at NTNU er en stor organisasjon<br />
med stramme budsjettrammer, og derfor<br />
har valgt en restrktiv linje når det gjelder<br />
å legge eksamen utenfor NTNU. Dersom det<br />
åpnes for en slik praksis for en student, må<br />
alle gis den samme muligheten.<br />
Ettersom alle studenter med gyldig<br />
forfall får rett til å ta ny eksamen, mener<br />
rektor at NTNU sørger for å opprettholde<br />
intensjonene i Kvalitetsreformen når det<br />
gjelder gjennomstrømning.<br />
ANNONSE<br />
9. oktober - 22. oktober 2007<br />
���������<br />
���������������<br />
������� ��������� ��������<br />
�������������������������<br />
������������<br />
�������������������������<br />
���������������������<br />
�����������������������������������������������
�<br />
��� ���<br />
�<br />
�<br />
�<br />
� �<br />
�<br />
�
1<br />
TRANSIT<br />
En magisk nøkkel<br />
I Bolivia er store deler av<br />
befolkningen historieløse.<br />
Nøkkelen til framtiden<br />
ligger i utdanning, mener<br />
bolivianske studenter på<br />
trondheimsbesøk.<br />
INTERNASJONAL UTDANNING<br />
TEKST: SIVERT FRØSETH ROSSING<br />
sivertfr@underdusken.no<br />
– Hvis man har utdanning, har man en<br />
stemme i Bolivia. Da kan vi være med<br />
å skape vår egen hverdag, sier de bolivianske<br />
studentene Rosmery Quispe<br />
Condori og Jimena Ruth Copa Martinez<br />
via tolk.<br />
De er på et tre måneder langt besøk<br />
i Norge. Studentene kommer hit for å<br />
fortelle nordmenn hvordan situasjonen<br />
er i hjemlandet, samt for å ta med seg<br />
erfaring hjem.<br />
I prinsippet kan alle bolivianere<br />
studere, men i det offentlige utdanningssystemet<br />
er det få plasser. I tillegg må<br />
man selv dekke store deler av utgiftene.<br />
De fleste som studerer må derfor jobbe<br />
på dagtid og studere på kveldstid.<br />
Studier uten jobb<br />
I mange land gir utdanning gode sjanser<br />
til en lukrativ jobb. Slik er det ikke i<br />
! BOLIVIA<br />
Bolivia løsrev seg fra Spania i 1825. Siden<br />
den tid har landet opplevd nærmere 200<br />
statskupp.<br />
Omtrent 87 prosent av landets befolkning<br />
kan lese og skrive. Landets president,<br />
Evo Morales, jobber for å øke denne<br />
prosentandelen.<br />
Få har mulighet til å studere i landet, blant<br />
annet fordi de ikke har muligheten til å<br />
dekke utgifter i forbindelse med studiene.<br />
Bolivia har alle forutsetninger for å<br />
være et rikt land. Landet byr på enorme<br />
mengder råvarer og naturressurser, men<br />
likevel har landet stor fattigdom.<br />
De siste årene har landet gjenerobret<br />
eierskapet til slike ressurser, gjennom<br />
omfattende nasjonaliseringsprosesser.<br />
Bolivia.<br />
– Mange studerer i fem år for å ende<br />
opp som taxisjåfører, forteller studentene.<br />
Arbeidsmarkedet er mettet, og uoffisielt<br />
eller svart arbeid er svært utbredt i<br />
landet. Jentene ønsker seg fundamentale<br />
endringer, slik at alle landets innbyggere<br />
kan få bedre livskvalitet. Nøkkelen for<br />
disse fundamentale endringene ligger<br />
i kunnskap.<br />
– Utdanning er som en magisk<br />
nøkkel, sier jentene.<br />
Å tilegne seg kunnskap gjennom<br />
utdanning er såpass viktig at det å få<br />
en god jobb blir uviktig i forhold, mener<br />
de bolivianske jentene.<br />
– En stor prosentandel av befolkningen<br />
aner ingenting om landets<br />
historie. Hvis de læres opp vil de få et<br />
bedre liv. Kunnskap til massene er derfor<br />
en viktig kampsak, forteller Condori og<br />
Martinez.<br />
Begge bruker deler av fritiden på<br />
organisasjonsarbeid for å gi flere muligheten<br />
til skolegang og utdanning. I de<br />
siste årene har det generelle utdanningsnivået<br />
blitt hevet, blant annet på grunn<br />
av dette arbeidet.<br />
Latin-Amerikagruppene i Norge<br />
(LAG) jobber med solidaritets- og informasjonsarbeid<br />
i området. Som et ledd<br />
i arbeidet sender LAG ungdommer til<br />
Latin-Amerika. Gjennom sør-nordprogrammet<br />
tar de også imot studenter<br />
fra land i Latin-Amerika, og det var<br />
BOLIVIA<br />
Omtrent halvparten av Bolivias<br />
befolkning er etterkommere av<br />
quechua og ayamaraindianere.<br />
Kilder: CIA World Fact Book og Wikipedia<br />
nettopp slik Rosmery Quispe Condori<br />
og Jimena Ruth Copa kom til Norge.<br />
Et land i endring<br />
Bolivias historie har siden europeernes<br />
inntog i Sør-Amerika bestått av<br />
kolonimakter og militærdiktatur. På<br />
sytti- og åttitallet var landet preget av<br />
menneskerettighetsbrudd og dårlig<br />
økonomistyring, som bidro til store<br />
forskjeller mellom folk. På nittitallet fikk<br />
Sánchez de Lozada makten, og startet en<br />
aggressiv kampanje for å effektivisere<br />
økonomien. Flere og flere utenlandske<br />
aktører kom på banen, og fikk etter hvert<br />
kontroll over Bolivias naturressurser.<br />
I 2005 vant Evo Morales presidentvalget<br />
med klar margin. Morales begynte<br />
å føre en politikk for å renasjonalisere<br />
naturressursene. Han annonserte at<br />
dette ikke skulle innebære ekspropriering,<br />
men benyttet seg likevel av militære<br />
styrker, blant annet for å ta kontroll over<br />
flere gassfelt.<br />
Rosmery Quispe Condori og Jimena<br />
Ruth Copa Martinez er glade for at Evo<br />
Morales sitter ved makten.<br />
– Før var det Verdensbanken som<br />
satte rammene for utdanningen. Det<br />
neo-liberale systemet gjorde ingenting<br />
for å endre mentalitetene som eksisterte,<br />
som synet på urbefolkningens<br />
rolle i samfunnet, sier jentene.<br />
Bolivia er det landet i Sør-Amerika<br />
som har høyest andel urbefolkning.<br />
Morales stammer, i motsetning til sin<br />
forgjenger, fra en av Bolivias urbefolkningsgrupper,<br />
og jentene mener<br />
det gir ham bedre grunnlag for å skape<br />
rettferdighet.<br />
– Blant annet gir staten nå 500 kroner<br />
i året til barnefamilier som sender barna<br />
på skolen, sier Condori og Martinez.<br />
– Populær president<br />
Førsteamanuensis Roy Krøvel ved<br />
Høgskolen i Oslo forteller at Bolivias<br />
endringer har blitt godt mottatt i hjemlandet.<br />
– Regjeringer opplever ofte en<br />
dramatisk nedgang i tillit etter noen år<br />
i førersetet, men dette har ikke skjedd<br />
med Morales, forteller han.<br />
Selv om Bolivia også tidligere har<br />
hatt statsledere med tilknytning til<br />
urbefolkningen, er Morales den første<br />
som i Krøvels øyne virkelig vil jobbe for<br />
disse folkegruppene.<br />
Vestlige medier har i stor grad fokusert<br />
på nasjonaliseringsprosessene som<br />
9. oktober - 22. oktober 2007<br />
har blitt igangsatt. Krøvel forteller<br />
at disse ikke er så dramatiske som de<br />
høres ut som.<br />
– For eksempel er de mye mer moderate<br />
enn de prosessene som skjedde i<br />
oljebransjen i Norge på søttitallet, sier<br />
han.<br />
Krøvel mener at på kort sikt vil ikke<br />
nasjonaliseringen skape problemer for<br />
landet, fordi naboland som Brasil og<br />
Venezuela byr på støtte. På lang sikt,<br />
derimot, er det mye vanskeligere å spå<br />
utviklingen.<br />
– Utlendinger kan nok bli mindre<br />
villige til å investere, tror han.<br />
Mye gjenstår<br />
Ifølge de bolivianske studentene har<br />
Morales' sosialistiske regjering rukket<br />
å gjøre mye for de lavere samfunnslag,
www.underdusken.no TRANSIT<br />
uRBEFOlKNINg: Omtrent halvparten av Bolivias innbyggere stammer fra en urbefolkningsgruppe. Utdanning er viktig for muligheten til å<br />
gjøre fundamentale endringer i samfunnet. Få har imidlertid råd til å studere. (Foto: Scanpix)<br />
men mye gjenstår fremdeles.<br />
– Professorer og ansatte på universitetene<br />
må endre tenkemåte. Mange er<br />
fremdeles ukritiske til historien de lærer<br />
bort, mener studentene.<br />
Det samme gjelder gamle mennesker,<br />
som gjerne er den mest konservative<br />
delen av befolkningen.<br />
– Situasjonen kan endre seg gradvis,<br />
men da trenger vi mer kunnskap.<br />
De siste årene har Bolivia derfor<br />
startet samarbeid med nabolandene<br />
om utdanning. Man kan studere i for<br />
eksempel Venezuela eller Cuba, forutsatt<br />
at man tar med kunnskapen tilbake<br />
til hjemlandet. Studentorganisasjoner<br />
samarbeider dessuten med lignende<br />
organisasjoner i andre land, blant annet<br />
Norge. UD<br />
PÅ TRONDHEIMSBESØK: De bolivianske studentene Rosmery Quispe Condori og Jimena<br />
Ruth Copa Martinez besøkte Norge for å fortelle studentmiljøene om hvordan forholdene<br />
er i Bolivia. (Foto: Hans Erik H. Olsen)<br />
Fredsprisvinner<br />
fordømmer<br />
Burma-vold<br />
Studentene i Burma har hatt en<br />
ledende rolle i den burmesiske demokratibevegelsen,<br />
nå sist i opprøret<br />
mot militærjuntaen de siste ukene.<br />
Studentbevegelsen representerer<br />
en motstandskraft militærdiktaturet<br />
aldri har klart å kvele, men<br />
Studentenes og akademikernes<br />
internasjonale hjelpefond (SAIH)<br />
melder nå at mange studentledere<br />
er blitt arresterte.<br />
Vinner av Studentenes fredspris<br />
i 2007, Charm Tong fra Burma,<br />
fordømmer militærjuntaens vold mot<br />
munkene og sivilbefolkningen.<br />
– Vi fordømmer på det sterkeste<br />
den burmesiske militærjuntaens<br />
voldelige angrep på fredelige demonstranter.<br />
Juntaen har fullstendig<br />
ignorert viljen til det burmesiske<br />
folk og presset fra det internasjonale<br />
samfunnet, sier hun ifølge en<br />
pressemelding.<br />
Ingen vet hvor de arresterte<br />
studentlederne befinner seg eller<br />
hvordan de har det. Blant disse<br />
er Min Ko Naing, som fikk Studentenes<br />
fredspris i 2001. I 2004 ble han<br />
løslatt etter 16 års tortur og isolasjon,<br />
men er nå arrestert igjen.<br />
Min Ko Naing var leder for All<br />
Burma Federation of Student Unions<br />
(ABFSU), en paraplyorganisasjon<br />
for alle studentunioner i Burma.<br />
Organisasjonen er nå forbudt, og<br />
drives fra eksil.<br />
Charm Tong oppfordrer Burmas<br />
naboland til å forberede seg på en<br />
flyktningstrøm vekk fra volden i<br />
landet.<br />
– Burmas naboland, inkludert<br />
Thailand, må ha en klar politikk og gi<br />
flyktningene fra Burma politisk asyl.<br />
Vi oppfordrer Kina til å støtte FNs<br />
sikkerhetsråd i forsøket på å vedta<br />
en bindende resolusjon for å avslutte<br />
lidelsene hos vårt folk, sier hun.<br />
Charm Tong sier også at hvilken<br />
som helst støtte, inkludert investering<br />
i militærdiktaturet, er likestilt<br />
med å støtte overgrepene mot de<br />
fredelige demonstrantene, og må<br />
stanses øyeblikkelig. <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong><br />
har tidligere skrevet om at Statens<br />
pensjonsfond – utland har aksjer i<br />
det sørkoreanske selskapet Daewoo<br />
International, som investerer tungt<br />
i Burma.UD<br />
19
20<br />
BETENKNINGSTID<br />
MIN STUDIETID<br />
LINN<br />
SLETTUM<br />
BJERKE<br />
utdannet<br />
cand. polit.<br />
ved NTNu og<br />
uNSW, Australia<br />
med spesialisering i<br />
organisasjonspsykologi.<br />
Hvorfor valgte du akkurat dette<br />
studiet?<br />
Jeg ville vekk fra Gjøvik og inn i et<br />
nytt miljø. Moren min hadde flyttet til<br />
Trondheim og fortalt mye bra om byen,<br />
så derfor kom jeg hit. Jeg valgte psykologi<br />
fordi jeg en gang hadde et håp om<br />
å redde verden, men det ble slik at jeg<br />
skulle redde bedriften i stedet.<br />
Hvordan var du som student?<br />
Jeg var veldig aktiv på Samfundet<br />
og lite aktiv på skolen. Jeg var med i<br />
Trondheim Kvinnelige Studentersangforening<br />
og med på to UKEr, så det ble<br />
lite tid til forelesninger. Jeg tok meg<br />
sammen på tredje året, for å kunne fullføre<br />
hovedfagsoppgaven.<br />
Fortell en morsom historie fra<br />
studietiden.<br />
Jeg er ikke utpreget morsom, men jeg<br />
er ganske distré. Noe som kan føre til<br />
en del komiske episoder. Jeg husker<br />
en episode der jeg skulle ha jenteselskap<br />
med reker på hybelen. Det hadde<br />
begynt å bli varmt i været, og etter vi<br />
hadde spist dro vi på Samfundet. Jeg<br />
ble med kjæresten min hjem og glemte<br />
rekene som var innelåst i varmen. I tre<br />
dager. Det endte med at gårdseieren<br />
ble tilkalt for å kaste ut rekene.<br />
Hva er ditt beste studieminne?<br />
Det må være på øvingsferd på Hovin,<br />
med «Sanger’n». Fundamentet for<br />
mine viktigste vennskap ble lagt på<br />
den turen. Og så husker jeg at UKEballet<br />
i ’97 var helt magisk.<br />
Hva er ditt verste studieminne?<br />
Det første halvåret var veldig tungt. Før<br />
jeg ble kjent med byen. Det ble mange<br />
lange dager, hvor det ikke skjedde noen<br />
ting. Jeg var i et slags ingenmannsland<br />
og var helt fortapt.<br />
Hva er ditt råd til dagens<br />
studenter?<br />
Det man gjør som student er med på<br />
å forme deg som menneske, mer enn<br />
hva du faktisk studerer. Du vil aldri<br />
ha så dårlig tid og samtidig så god<br />
tid igjen.<br />
Av Sindre Midttun<br />
Stadig flere aktører tilbyr falske vitnemål til en<br />
billig penge. Internett har ført til eksplosjon i antall<br />
bløffuniversiteter, ifølge NOKUTs Ida Lønne.<br />
TEKST: BJØRN GRIMSMO<br />
bjorngri@underdusken.no<br />
IlluSTRASJON: HELENE MØRK<br />
– Kan du forklare hva en diplommølle<br />
er?<br />
– Det er et spekter av institusjoner<br />
som strengt tatt ikke holder de<br />
kvalitetskravene som forventes av<br />
universitet og høyskoler. I ekstreme<br />
tilfeller er det institusjoner som<br />
selger vitnemål på internett. Der er<br />
det bare penger involvert, ikke noen<br />
undervisning av noe slag. Én variant er<br />
såkalte «lookalikes» eller «soundalikes»,<br />
som i navnet utgir seg for å være mer<br />
kjente institusjoner. De legger navnet<br />
så tett opp til noe man kjenner at man<br />
ikke merker forskjell. Fra lookalikes er<br />
det en gradvis overgang til institusjoner<br />
som bare holder lav standard.<br />
– Hvem er det som står bak disse<br />
møllene?<br />
– Det er ikke helt klart. Markedet er<br />
stort, og det er vanskelig å finne ut hvor<br />
eierne holder til. Det er ofte steder med<br />
lovverk som gjør det vanskelig å ta dem,<br />
som en del stillehavsnasjoner, Russland<br />
og enkelte stater i USA. Dessuten<br />
eksisterer mange av disse institusjonene<br />
kun i kort tid før de skifter navn. Det<br />
har vært gjort kartlegging av familietreet<br />
til institusjoner etter hvert som de har<br />
skiftet navn; det er ofte den samme som<br />
står bak, uten at man nødvendigvis vet<br />
hvem.<br />
IDA LØNNE<br />
Avdelingsdirektør,<br />
Seksjon<br />
for utenlandsk<br />
utdanning,<br />
Nasjonalt<br />
organ for kvalitet i utdanningen<br />
(NOKuT).<br />
– Når oppsto dette problemet?<br />
– Det har vært kjent i flere titalls år,<br />
men det eksploderte med internett. IKTutviklingen<br />
har også vært viktig, siden<br />
det har blitt mulig for hvem som helst å<br />
produsere dokumenter av tilsynelatende<br />
høy kvalitet.<br />
– I hvilken grad er dette et problem<br />
i Norge nå?<br />
– Vi vet foreløpig ikke hvor utbredt<br />
dette er. Det er arbeidsmarkedet som er<br />
mest utsatt, men vi har ikke oversikt over<br />
om det er i stand til å oppdage slikt.<br />
– Er virksomheten i strid med norsk<br />
lov?<br />
– Det vet vi ikke helt sikkert, det må<br />
nok vurderes av jurister. Det er ikke<br />
ulovlig å eie eller studere ved et ikkeakkreditert<br />
lærested. Spørsmålet er om<br />
det er falsk forklaring å framlegge slik<br />
dokumentasjon overfor en offentlig<br />
myndighet, og om det er bedrageri å<br />
bruke slike dokumenter overfor en<br />
arbeidsgiver. NOKUT har siden 2006<br />
anmeldt søkere som ber om godkjenning<br />
fra oss basert på dokumenter fra diplommøller<br />
eller bløffuniversitet.<br />
– Hva gjøres for å bekjempe diplommøllene?<br />
– I de landene hvor dette er registrert<br />
prøver man gradvis å lage lovverk som<br />
gjør det forbudt å drive slik virksomhet.<br />
Mange amerikanske stater har allerede<br />
gjennomført eller foreslår lovendringer<br />
som bekjemper dette. Dessuten driver<br />
alle de som vurderer dokumentasjon sin<br />
egen kvalitetssikring.<br />
– Er virksomheten etterforsket i<br />
det hele tatt i Norge eller noen av våre<br />
naboland?<br />
– Det er ikke kjent for oss om det<br />
eksisterer slike bløffuniversitet i Norge<br />
eller Norden, men det er flere norske<br />
læresteder som har anmeldt forsøk<br />
på opptak eller godkjenning basert på<br />
dokumenter fra bløffuniversitet.<br />
9. oktober - 22. oktober 2007<br />
Vitnemål på løpende<br />
UTDANNINGSJUKS<br />
– Er det mulig å få jobb med falskt<br />
vitnemål?<br />
– Ja.<br />
– Er det noen vits i å ha diplom hvis<br />
man ikke har kunnskapen?<br />
– Hvis du velger et fagområde der<br />
du har noe bakgrunn, og der kravet<br />
til kompetanse er litt uklar, kan du<br />
kanskje klare å få jobb med et falskt<br />
dokument.<br />
– Hva gjør bedriftene for å oppdage<br />
slikt?<br />
– Bedriftene burde innse at den<br />
økende internasjonaliseringen har skapt<br />
et stort marked for falske vitnemål. Når<br />
det er lett å krysse grensene og få tilgang<br />
til studieplass eller jobb, blir det veldig<br />
fristende å kjøpe forfalskede dokumenter<br />
hvis man vet at arbeidsgiverne godtar<br />
dem uten videre. Verdien på slike<br />
dokumenter er skyhøy. Studenter tenker<br />
kanskje ikke så mye over det, men en<br />
bachelorgrad er verdt bortimot én<br />
million kroner i innsats og arbeid.<br />
–Hvor mye selges slike vitnemål<br />
vanligvis for?<br />
– Du får nok et for noen<br />
tusenlapper.<br />
– Er et falskt vitnemål identisk med<br />
et ekte?<br />
– En del forfalskninger kan være<br />
av høy kvalitet, men du finner alle<br />
varianter.<br />
– Er diplom-møller lette å<br />
oppdage?<br />
– Jeg vil ikke si det er lett. Både<br />
nettsteder og vitnemål er laget ut fra<br />
en målsetting om å lure studenter eller<br />
arbeidsgivere som ikke arbeider med<br />
utdanning og utdanningsdokumenter<br />
til daglig. Noen av institusjonene hevder<br />
de vurderer folks arbeidserfaring og<br />
bakgrunn, og da er det vanskelig å motsi<br />
dem. Dessuten har markedet utviklet sine<br />
egne organer for akkreditering, men disse<br />
er like lite seriøse som institusjonene de<br />
akkrediterer. Det er mange elementer<br />
ved dette feltet som gjør det vanskelig<br />
for folk å skille mellom seriøse tilbydere,<br />
de som bare leverer dårlig kvalitet og de<br />
tilbyderne som kanskje opererer på kant<br />
med norsk lov.UD
edbånd<br />
www.underdusken.no BETENKNINGSTID<br />
21
BarneTV-aften<br />
14. oktober<br />
Les mer på UKA.no<br />
Erotisk aften<br />
15. oktober<br />
Trippelkonsert<br />
med Turboneger, Timbuktu og Moneybrother<br />
16. oktober<br />
Kristopher Schau m/<br />
Black Debbath, Bare<br />
Egil Band og El Cuero<br />
23.-24. oktober<br />
Trønderfest<br />
med DDE, Hans Rotmo og Vømlingan og The Kids<br />
13. oktober
Heine Totland og<br />
Gisle Børge Styve<br />
16. oktober<br />
Stand-up battle<br />
17. oktober<br />
Immortal<br />
20. oktober<br />
14. oktober<br />
Billetter kjøpes ved Samfundets utsalgssteder, på www.billettservice.no, Posten, Narvesen, 7-Eleven.
MENINGER<br />
Tenke sjæl og mene<br />
KRONIKK<br />
24<br />
Meninger<br />
leiar Studenttinget NTNU<br />
MarTin a. Sværen<br />
Det nærmar seg eit nytt val til Studenttinget<br />
og då kryp plutseleg alle dei<br />
skumle studentpolitikarane fram frå<br />
hiet sitt og skal få deg til å bli med<br />
i Studenttinget. Du bør i alle fall<br />
stemma seier dei. For ja, me slit med<br />
valoppslutninga, sist val var den 10,4<br />
prosent, og det var 50 kandidatar til<br />
25 posisjonar i Studenttinget. Tydar<br />
dette at berre 1 av 10 studentar bryr<br />
seg om kven som representerar dei,<br />
og at nesten ingen studentar gidd å<br />
ta i eit tak?<br />
Då underteikna stilte til Studenttinget<br />
som vanleg medlem hausten<br />
2005 var det med stor uvisse om kva<br />
eg eigentlig gjekk til. Stemmene blei<br />
talt opp, og eg var plutseleg valt saman<br />
med 24 andre studentar for å representera<br />
alle dei 20 000 studentane<br />
på NTNU. Ein litt skummel kjensle<br />
i grunnen, eg skal meina noko på<br />
vegne av så mange. Ein heilt vanleg<br />
student på fysikk og matematikk som<br />
skal seie noko om korleis Eksperter i<br />
Team skal vera lagt opp eller om det<br />
skal vera karakterkrav på matematikk<br />
for å komma inn på sivilingeniør på<br />
NTNU. Men det gjekk bra. Gjennom<br />
eit år som medlem er du med på å<br />
meine mykje om mykje, og du byggjar<br />
deg opp ein veldig god kompetanse om<br />
universitetspolitikk og utdanningssystemet<br />
både ved NTNU og på nasjonalt<br />
plan. Det sosiale samhaldet gjer at ein<br />
kjenner seg trygg etter kort tid. Du<br />
får også gjennom den sosiale delen av<br />
Studenttinget ein unik sjanse til å bli<br />
kjent med studentar frå heile universitetet,<br />
byggja eit nettverk og skaffa<br />
deg mange nye vener.<br />
«Tenke sjæl og mene» har vore<br />
brukt som eit slagord for å få studentar<br />
til å ta steget til å stilla til val. Det å<br />
få studentane til å tore å utrykkja si<br />
meining overfor andre enn berre eigne<br />
kameratar er ei stor utfordring for både<br />
institusjon og studentorganisasjonar.<br />
Alle studentane vil jo så klart ha det<br />
best mogleg, og dei fleste sitt med eigne<br />
idear for å gjera det betre. Tør du å<br />
testa ut din idé for å vera med å bidra<br />
til ein betre studiekvardag?<br />
NTNU er ein veldig spesiell<br />
institusjon med tanke på studentrepresentasjon,<br />
då NTNU er veldig flink<br />
til å ta med studentane si meining og<br />
la studentane vera representert. Men<br />
NTNU treng studentar som tør å seia<br />
si meining, både i Studenttinget og i<br />
andre verv, råd og utval. Tør du vera<br />
ein av dei?<br />
Anders Todal Jenssen, valforskar<br />
ved NTNU, kjem sikkert og i år til å gå<br />
ut etter valet og seia at grunnen til at<br />
studentar ikkje er engasjerte er at me<br />
ikkje har politiske lister og at det er få<br />
eller ingen forskjellar mellom kandidatane.<br />
Eg er overbevist om at politiske<br />
lister ikkje har noko føre seg her på<br />
NTNU då det er viktig at alle studentane<br />
i Studenttinget representerer og<br />
uttaler seg på vegne av studentane og<br />
ikkje eit parti. Studenttinget skal vera<br />
studentanes røyst, ikkje Arbeiderpartiet<br />
eller Høyre si. Mi utfordring til<br />
studentane er å stilla til val og visa<br />
Todal Jenssen at studentane er enga-<br />
SIVERT FRØSETH ROSSING<br />
Kronikk og debattansvarlig<br />
<strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> tar gjerne imot leserbrev.<br />
For å gi rom for alle, begrenses lengden på et innlegg<br />
til 3000 tegn. Korte kommentarer og replikker<br />
begrenses til 1800 tegn.<br />
Vi forbeholder oss retten til å redigere og forkorte<br />
innlegg. Vi gjør oppmerksom på at innlegg også vil<br />
være tilgjengelige på UDs hjemmesider.<br />
Innlegg og kronikk kan sendes til:<br />
meninger@underdusken.no<br />
Frist: Torsdag 18. oktober<br />
STUDENTTINGET: Tørr du skilja deg ut og bli med i talerøyret til studentene? Da bør du bli med i Studenttinget, mener forfattaren.<br />
(Arkivfoto: Marte Lohne)<br />
sjerte i universitets- og studentpolitikk.<br />
Eg er også overbevist om at studentane<br />
klarer å sjå forskjellane på kandidatane<br />
utan at dei treng å stå på ei liste med<br />
enten Torstein Dahle eller Siv Jensen<br />
som førebilete. Studentane i Studenttinget<br />
har politiske meiningar sjølv om<br />
dei ikkje representerer politiske lister,<br />
og slik bør det fortsetta å vera.<br />
Tørr du skilja deg ut og bli med<br />
i talerøyret til studentane? Bli med i<br />
Studenttinget så kan du og vera med<br />
å ”tenke sjæl og mene”, slik at me<br />
saman kan vera med å laga eit betre<br />
universitet. Har du spørsmål, ta gjerne<br />
kontakt, og eg minnar om at fristen<br />
for å melda kandidatur går ut den 19.<br />
oktober.
MENINGER<br />
Kommersielle krefter og studenttrivsel<br />
BED.PRES.<br />
anders H. Mjåset og audun Ueland<br />
Ledere i Toppstudenten<br />
Toppstudenten har fått en del<br />
negativ omtale i <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong><br />
i det siste. Det har blant annet<br />
blitt fokusert på hvordan vi<br />
har brukt studentmail til å<br />
markedsføre oss, og at vi er<br />
en privat aktør. Det at vi ikke<br />
har informert godt nok om<br />
tjenesten vår er den største<br />
feilen vi har gjort. På grunn av<br />
dette har mange blitt skeptiske<br />
til Toppstudenten uten egentlig<br />
å vite noe særlig om tjenesten.<br />
Vi tror at hovedgrunnen bak<br />
skepsisen til Toppstudenten<br />
er at studenter og linjeforeninger<br />
føler at vi representerer<br />
en trussel ovenfor bedriftskontaktene<br />
ved NTNU.<br />
Toppstudenten er en ny<br />
tjeneste som gjør avstanden<br />
mindre mellom dyktige<br />
studenter og toppjobbene,<br />
jobber med spesielle krav til<br />
egenskaper av personlig og<br />
akademisk art (for eksempel<br />
traineeprogram og summer<br />
internships). Vi i Toppstudenten<br />
føler at de studentene<br />
som gjør en ekstra innsats,<br />
fortjener å bli sett. Vi vet<br />
samtidig at mange bedrifter<br />
gjerne skulle sett nærmere på<br />
de mest talentfulle sivilingeniørstudentene.<br />
Nei til øremerking!<br />
LIKESTILLING<br />
Martine Horn Gjernes<br />
Likestillingsansvarlig, Studenttinget<br />
Studenttinget NTNU mener at<br />
øremerking av vitenskapelige<br />
stillinger til kvinner ikke er et<br />
virkemiddel i likestillingsarbeidet,<br />
snarere tvert i mot.<br />
Øremerking av stillinger bidrar<br />
kun til å bedre den midlertidige,<br />
statistiske kjønnsbalansen. De<br />
reelle likestillingsproblemene<br />
ved NTNU, nemlig holdninger<br />
i akademia, blir det ikke gjort<br />
noe med.<br />
Øremerking av vitenskaplige<br />
For å få til dette har vi<br />
opprettet en database der sivilingeniørstudenter<br />
ved NTNU<br />
med C eller bedre i karaktersnitt<br />
kan legge inn en personlig<br />
profil. Studenter i databasen<br />
som matcher kriterier satt av en<br />
av våre samarbeidsbedrifter via<br />
et kartleggingsdokument, kan<br />
bli invitert til uformelle møter<br />
med 20 inviterte. Bedrifter<br />
ønsker å bruke tjenesten vår<br />
til direkte rekruttering, så<br />
sannsynligheten for spennede<br />
jobbtilbud er stor.<br />
Dette høres bra ut og mange<br />
av studenter er svært fornøyde<br />
og positive til tjenesten,<br />
men vi har som sagt også<br />
fått kritikk. Senest i forrige<br />
utgave av <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> var<br />
det et innlegg med overskrift<br />
«Kommersielle aktører fremfor<br />
studenttrivsel». Budskapet var<br />
at Toppstudenten kom til å ta<br />
markedsandeler fra studentorganisasjoner,<br />
og dermed ta<br />
penger som egentlig kunne<br />
gått tilbake til studentene.<br />
Vi ønsker å avkrefte at vi er<br />
en konkurrent og forklare<br />
hvorfor.<br />
Bedrifter har både behov<br />
for tjenesten vår og for<br />
b e d r i f t s p r e s e n t a s j o n e r .<br />
Bedriftspresentasjoner er et<br />
svært effektivt middel for<br />
markedsføring og generell<br />
rekruttering, mens tjenesten<br />
stillinger, som tiltak for å bedre<br />
kjønnsbalansen i akademia, er<br />
blitt aktuelt igjen etter at FNs<br />
kvinnekonvensjon, som åpner<br />
for målrettede og tidsbegrensede<br />
tiltak for å bedre kjønnsbalansen,<br />
er blitt inkorporert i<br />
EUs rammedirektiver for likebehandling.<br />
EFTA-domstolen<br />
slo i 2003 fast at øremerking av<br />
stillinger til kvinnelige forskere<br />
er i strid med EUs likebehandlingsdirektiv.<br />
På samme måte<br />
vil jeg hevde at øremerking<br />
av stillinger til et kjønn er et<br />
brudd på Likestillingslovens<br />
formålsparagraf, fordi kandi-<br />
vår brukes til eliterekruttering.<br />
Vi har vært i møter med<br />
rundt 20 ledende bedrifter,<br />
hvorav samtlige har sagt at<br />
dersom de velger å bruke vår<br />
tjeneste, ønsker de å bruke den<br />
som et supplement til bedriftspresentasjoner.<br />
Vi tar dem på<br />
ordet, men for å være helt sikre<br />
på at tjenesten vår ikke skal<br />
gå ut over linjeforeningenes<br />
tilbud, har vi en klausul i vår<br />
kontrakt med bedrifter som<br />
utelukker at disse kan bruke<br />
vår tjeneste som et alternativ<br />
til bedriftspresentasjoner. Vi<br />
har i tillegg foreslått tiltak som<br />
vi kan bidra med for å hjelpe<br />
de ulike bedriftskontaktene på<br />
Gløshaugen til å få bedrifter til<br />
å bruke dem i forbindelse med<br />
bedriftspresentasjoner.<br />
Noen av studentorganisasjonene<br />
på NTNU har gitt<br />
uttrykk for en passiv skepsis<br />
til Toppstudenten, men ser<br />
på tjenesten som positiv for<br />
studentene dersom vi gjennom<br />
drift kan vise at vi ikke tar<br />
markedsandeler. I løpet av<br />
vårt første driftsår ønsker vi å<br />
overbevise disse og andre om at<br />
tjenesten vår kan eksistere side<br />
om side med bedriftspresentasjoner,<br />
samt bidra til å styrke<br />
kontakten mellom næringslivet<br />
og sivilingeniørstudenter,<br />
og hjelpe disse nærmere attraktive<br />
jobber.<br />
dater automatisk utelukkes på<br />
bakgrunn av vedkommendes<br />
kjønn.<br />
Vi mener dette «likestillingstiltaket»<br />
ødelegger for åpne og<br />
kjønnsnøytrale ansettelsesprosesser.<br />
Det gjør heller ingenting<br />
med de langsiktige holdningsendringene<br />
innenfor akademia.<br />
Dommen i EFTA-domstolen<br />
sa at det prinsipielt må være<br />
en sjanse for at den best kvalifiserte<br />
kandidaten får stillingen.<br />
Derfor må alle stillinger lyses ut<br />
åpent for å sikre at alle mulige<br />
kandidater har mulighet til<br />
å søke stillingene. Problemet<br />
FIND MY FRIENDS<br />
UKA<br />
espen Stokke<br />
I lett trav på vei til den evig overprisede<br />
butikken på Dragvoll ble<br />
jeg tildelt et reklameark med overskriften<br />
FIND MY FRIENDS. For å<br />
overbevise meg om at dette var<br />
et seriøst stykke papir ble jeg i<br />
samme slengen tilbudt godteri fra<br />
en skål som reklameutdeleren var<br />
utrustet med.<br />
Finn-mine-venner-reklamen<br />
fortalte meg at noen skarpsindige<br />
mennesker fra UKA<br />
har fått konsulentselskapet<br />
Accenture til å levere en løsning<br />
som gjør at du: «... enkelt kan få<br />
oversikt over hvor vennene dine<br />
befinner seg på Samfundet.» og<br />
ikke minst: «... annen nyttig<br />
informasjon, som i hvilke rom<br />
det befinner seg flest single<br />
gutter og jenter.»<br />
Men herre-noens-gode-Gud!<br />
Trenger vi dette? Har vi ikke<br />
klart oss rimelig greit uten denne<br />
løsningen? Mobilens knapper blir<br />
riktignok på mystisk vis mindre<br />
ettersom styrken på ølbrillene<br />
blir sterkere, men la oss innse<br />
det: Er man ikke i stand til å<br />
finne personen(e) man leter etter<br />
ved hjelp av to bein og to øyne,<br />
med ansettelsesprosessen som<br />
nå foreslås er at det vil kunne<br />
herske tvil om kvinner i vitenskapelige<br />
stillinger er i disse<br />
posisjonene fordi de er dyktige,<br />
eller fordi de er kvinner.<br />
I dag utgjør jentene halvparten<br />
av dem som tar høyere<br />
utdanning, og jenteandelen på<br />
for eksempel teknologistudiene<br />
ved NTNU er for alvor på vei<br />
oppover. Utdanningsinstitusjonene<br />
må sørge for at disse<br />
jentene ønsker å fortsette i en<br />
karriere innenfor akademia,<br />
gjennom tett oppfølging i<br />
fagmiljøene og god veiledning.<br />
eller mobilen, da har man større<br />
problemer som må hanskes med<br />
først. «Men», vil noen argumentere,<br />
«denne livdsnødvendige<br />
«kommunikasjonsformen» er<br />
gratis. Det koster å sende SMS og/<br />
eller ringe». Ja, gratistjenester<br />
varmer oss alle, sunnmøring<br />
eller ei. Men selv om det er<br />
gratis å bruke denne tjenesten,<br />
så er jeg ganske sikker på at det<br />
ikke er en gjeng med gratisarbeidende<br />
idealister som sitter<br />
på toppen av Accenture. Vi kan<br />
prøve å forestille oss den hypotetiske<br />
situasjonen hvor denne<br />
løsningen ikke ble levert som<br />
en vennetjeneste av Accenture,<br />
men faktisk er en innhentet, kjøpt<br />
og betalt tjeneste. Hvis dette er<br />
tilfelle, kunne ikke disse midlene<br />
vært anvendt på en mer fornuftig<br />
måte? Hva med å senke billettprisene<br />
på UKA-konsertene?<br />
Denne løsningen ble sikkert<br />
ikke satt til verden med UKA som<br />
hovedmål, og kanskje ble den<br />
levert i bytte mot reklameplass –<br />
det spiller egentlig ingen rolle.<br />
Det som spiller en rolle er at dette<br />
er nok et fenomen i rekken av fullstendig<br />
overflødige løsninger og<br />
gjenstander som settes til verden,<br />
som vi kjøper og/eller anvender,<br />
ene og alene fordi vi kan.<br />
Det er først når disse studentene<br />
uteksamineres om noen<br />
år at vi har et rekrutteringsgrunnlag,<br />
også blant kvinner,<br />
som sikrer de beste kandidatene.<br />
Hvis NTNU for eksempel skal<br />
øremerke stillinger til kvinner i<br />
et fagmiljø der kun 20 prosent<br />
av de uteksaminerte hvert år er<br />
kvinner, sier det seg selv at vi på<br />
sikt ikke får de beste kandidatene.<br />
Utdanningsinstitusjonene<br />
bør bestrebe reell likestilling<br />
gjennom tettere oppfølging av<br />
det underrepresenterte kjønn<br />
for å sikre rekrutteringsgrunnlaget.<br />
25
Aker Kvaerner is recruiting business graduates worldwide<br />
for our 2008 International Trainee Programme<br />
Want to work on world class projects in the energy sector?<br />
Do you have a realistic and hands-on attitude and like to get things done?<br />
Our trainee programme is an intensive two-year on-the-job learning experience. The programme is tailored to fit your<br />
background and capabilities. It consists of three assignments covering different businesses and geographies in Aker<br />
Kvaerner’s global organisation.<br />
If you have what it takes, visit www.akerkvaerner.com to find out more<br />
and to register your application by 11 November 2007.<br />
There really is only<br />
one way to learn<br />
YOU have<br />
• A business education, masters level<br />
• International exposure, fluent in English<br />
• Strong ability to build trusted relationships<br />
• Commercial drive<br />
part of the Aker group<br />
AKER KVAERNER ASA is a leading global provider of engineering and construction services, technology products and integrated solutions. The business within Aker Kvaerner comprises several industries, including Oil & Gas,<br />
Refining & Chemicals, Mining & Metals and Power Generation. Aker Kvaerner has aggregated annual revenues of approximately NOK 50 billion and employs approximately 23 000 people in about 30 countries.<br />
Førstehjemslån med<br />
mer enn 100 % finansiering<br />
Det komplette Førstehjemslånet - god rådgiving og klare svar<br />
Mer enn 100 % finansiering | Ikke krav om BSU | Ingen øvre aldersgrense | Kan overføres fra annen bank<br />
› Snakk med en rådgiver, ring 07300. Få informasjon til din mobil send ‹første› til 07300.<br />
����������������
REPORTASJE<br />
36<br />
INNHOLD<br />
28<br />
FESTEN ER OVER<br />
Etter kakefesten i barnehagen, er det bare<br />
smuler igjen til studentene.<br />
32<br />
SØNN AV UKA<br />
Mor og far er på huset et sted og jobber,<br />
og har satt lille Tormod fra seg bakerst i<br />
Storsalen. Han forstår ikke teksten, men<br />
kan allerede revysangen utenat.<br />
36<br />
SLAVER AV VæRET<br />
- Vi er i Norge, vi er i Trondheim, og det er<br />
høst. Hvor dum går det an å bli egentlig?<br />
38<br />
EKSTREM OPPUSSING<br />
På en kryssfinerplate inne i muren sto det:<br />
”Stakkars dere som skal rive denne baren<br />
her.”<br />
27
28<br />
REPORTASJE<br />
Budsjettspillet<br />
I fjor måtte vi stå over et kast. I år rykker vi<br />
tilbake til start.<br />
TekST: IRENE STENDAL oG SIVERT FRØSETH RoSSING<br />
FOTO: SVEINUNG SIVERTSEN<br />
Det er en herlig oktobermorgen i Tigerstaden. Blå<br />
himmel og friskt i luften. Solen skinner på Løvebakken<br />
og om tjue minutter begynner stortingsmøtet. Forslag<br />
til statsbudsjett for 2008 skal legges fram. Stortingssalen<br />
er rolig, de eneste som befinner seg i den er ryddepersonell<br />
og tre journalister. Allerede klokken halv syv begynte<br />
dagen for finansminister Kristin Halvorsen, regjeringsmedlemmet<br />
med ansvaret for presentasjonen av budsjettet.<br />
Da hun forlot huset på Grünerløkka denne morgenen, var<br />
selvfølgelig hele pressekorpset på plass.<br />
– Det blir høyt fokus på kunnskap og miljø, forklarte<br />
hun til de oppmøtte før hun hastet videre.<br />
FødSeLen. Da den rød-grønne regjeringen overtok<br />
ansvaret i oktober 2005, var det et uttrykt politisk ønske<br />
at barnehager burde sees i sammenheng med utdanningssystemet<br />
for øvrig. Dermed ble Utdannings- og<br />
forskningsdepartementet lagt ned, og et nytt departement<br />
ble født: Kunnskapsdepartementet. I motsetning til<br />
forrige regjering, skulle satsing på kunnskap starte allerede<br />
i barnehagen. Stortingsmeldingen «... og ingen stod<br />
igjen. Tidlig innsats for livslang læring» forklarte hvorfor<br />
barnehagene nå var blitt kunnskapsministerens, og ikke<br />
barne- og familieministerens affære.<br />
Stortingsmeldingen inneholdt mange konkrete eksempler<br />
på hvordan de første barneårene har betydning for<br />
læringsutbyttet både i grunnskolen og ved høyere utdanning.<br />
Sammenhengen mellom barnehage og skole ble<br />
påpekt som spesielt viktig. Derfor mente regjeringen at<br />
det også var viktig at de to områdene ble samlet i samme<br />
departement.<br />
Det skulle vise seg å bli lettere sagt enn gjort.<br />
en Laber eTTårSdaG. Etter ett års arbeid, høsten 2006,<br />
er forskere og akademikere i harnisk over det alle kaller<br />
et svakt budsjett. SVs barnehageløfter får skylden for å<br />
ha skviset høyere utdanning ut av budsjettet. De kutter<br />
i basisbevilgningene til universiteter og høyskoler med<br />
274 millioner. Antall stipendiatstillinger øker med null, og<br />
studentboligprosjekter blir stående på stedet hvil.<br />
Det påfølgende året går med til lobbyvirksomhet for<br />
interessegruppene. Studenter vil ha høyere studiestøtte,<br />
billigere buss og flere boliger. NTNU vil ha høyere basisbevilgninger<br />
for å bli «internasjonalt fremragende».<br />
Studentpolitikere og utdanningsinstitusjoner fyller jour-
kaOS: Kristin Halvorsen og Jens Stoltenberg blir angrepet av mediehyenene,<br />
og må forsvare sine prioriteringer.<br />
nalistenes innbokser med kritiske pressemeldinger.<br />
Hele utdannings-Norge holder pusten i dagene før 2008budsjettet<br />
slippes i hovedstaden.<br />
verken Tid eLLer penGer. 496 kilometer lenger nord<br />
finner vi Trondheim. I et av Realfagsbyggets kjemilaboratorier<br />
står Christer Lorentz Øpstad og sysler blant reagensrør<br />
og måleinstrumenter. På spørsmål om tilværelsen som<br />
stipendiat drømmer han seg vekk.<br />
– I sommer var jeg tre uker i Qatar, forteller han<br />
smilende.<br />
Øpstad ble invitert dit av en forskningsgruppe i landet,<br />
fordi han skulle bistå i et prosjekt. De betalte flyreise og<br />
opphold, og stilte imponerende fasiliteter til disposisjon.<br />
– «We are honored to have you», sa de til meg. Jeg kan<br />
godt tenke meg å dra tilbake, sier Øpstad.<br />
Qatar ble som en annen forskningsverden for kjemistudenten.<br />
Som stipendiat i Norge føler han seg ikke<br />
verdsatt i samme grad. Han har dessuten for få kolleger.<br />
Øpstad underviser 1500 timer i året. Et normalt arbeidsår<br />
består av 1600 timer, og derfor blir det altfor liten tid til<br />
forskning, som er det han er ansatt for å drive med. Institutt<br />
for kjemi sliter med å tilby laboratorieveiledning til<br />
alle som har krav på det, og mangelen er stor.<br />
Som stipendiat i organisk kjemi driver han med forskning<br />
som ikke nødvendigvis er av direkte interesse for<br />
industrien. Få bedrifter betaler penger de ikke ser igjen,<br />
og Øpstad og hans kolleger er derfor avhengige av offentlige<br />
midler.<br />
– Forskning handler om nysgjerrighet. Man må kunne<br />
gjøre ting som ikke er «i vinden», mener han.<br />
Øpstads bekymringer deles av Bjarne Hodne, som er<br />
leder i Forskerforbundet. Han mener at Kunnskapsdepartementet<br />
definitivt har forbedringspotensial. To dager før<br />
budsjettet blir offentliggjort har han derfor et lite håp.<br />
– Vi var veldig lite fornøyde i fjor, og regner med<br />
at årets budsjett kommer til å bli vesentlig bedre.<br />
Regjeringens egne ambisjoner tilsier dette, sier Hodne.<br />
TaLeTid. Skoleklokkene runger på Stortinget: På tide å<br />
komme seg inn fra friminuttet. Jens Stoltenberg stiller seg<br />
stolt ved siden av finansministeren. Øystein Djupedal, Jonas<br />
Gahr Støre og Trond Giske vil alle slå av en prat.<br />
– Går det bra, spør Giske med et stort smil om<br />
munnen.<br />
Finansministeren nikker kjapt. Hun oser av selvtillit.<br />
Støtten er overflødig.<br />
Stortingspresidenten sklir gjennom Stortingets faste<br />
punkter på dagsorden, før han rydder vei for finans-<br />
ministeren.<br />
– Vår viktigste kapital når vi skal løse utfordringene<br />
er kunnskap og alles arbeidsinnsats. Folk er vår viktigste<br />
formue, åpner hun.<br />
Etter omtrent tre kvarter går Halvorsen ned fra podiet.<br />
REPORTASJE<br />
Katta er ute av sekken; 350 nye stipendiatstillinger, 38 millioner<br />
til utstyr og 40 millioner til universitetsmuseene.<br />
Nå skal opposisjonsrepresentantene si sitt. Mens borgerlige<br />
politikere sliper slaktekniven i Stortingssalen, trekker<br />
journalister og fotografer ut i Vandrehallen. Utstyr rigges og<br />
kaos hersker. Flere og flere pressemeldinger fyller veskene,<br />
og «hvileskjæret i høyere utdanning» dominerer over-<br />
skriftene. Midt i hallen sminkes leder av Norsk Studentunion<br />
(NSU), Per Anders Langerød, før han skal vise fjeset<br />
sitt på tv.<br />
– At regjeringen ikke retter opp i fjorårets kutt på 274<br />
millioner kan føre til dårligere kvalitet på undervisningen<br />
og mindre handlingsrom for institusjonene, sier Langerød<br />
til kamera.<br />
Døra til Stortingssalen går opp. Møtet er over, og representanter<br />
og ministere trekker ut i Vandrehallen. De rekker så vidt<br />
å komme over dørstokken før de blir angrepet av hyenene. Som<br />
seg hør og bør får de største hyenene forsyne seg først. Stats-<br />
minister Jens Stoltenberg blir ført rett bort til TV2-standen, og<br />
etter en liten stund befinner også Kristin Halvorsen seg der.<br />
ʻʻDa<br />
Øystein Djupedal flyttet inn i Kunnskapsdepartementet, pakket han sammen<br />
alle delene som handlet om kunnskap og samlet det i et bøttekott i kjelleren.<br />
Odd Einar Dørum<br />
FOr dårLiG: Ine Marie Eriksen Søreide fnyser av Regjeringens<br />
forslag til statsbudsjettet.<br />
29
30<br />
REPORTASJE<br />
De resterende journalistene oppfører seg som veps, klare til<br />
angrep.<br />
en kriTiSk røST. Noen etasjer under kaoset i Vandrehallen<br />
ligger odd Einar Dørums kontor. Dørum er Venstre-politiker<br />
og medlem i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen.<br />
Han har etter 30 år i den nasjonale politikken, sjelden vært<br />
så uenig i et departements prioriteringer.<br />
– Da Øystein Djupedal flyttet inn i Kunnskapsdepartementet,<br />
pakket han sammen alle delene som handlet<br />
om kunnskap og samlet det i et bøttekott i kjelleren.<br />
Barnehagene tok over resten. Øystein Djupedal er barnehageminister,<br />
sier han.<br />
Dørum har mange han vil «ta» i den sittende regjeringen.<br />
– Selv om Kristin Halvorsen viste en ydmyk side etter<br />
det dårlige valget i høst, er hun dessverre tilbake i den<br />
samme kjente arrogante stilen som tidligere, sier han mens<br />
han rister på hodet.<br />
Likevel ønsker Dørum å presisere at det er Jens<br />
Stoltenberg som leder regjeringen, og at det er hans ansvar.<br />
Dørum mottar stadig vekk rapporter fra forsknings- og<br />
utdanningsinstitusjoner som sårt trenger penger. Han<br />
er ikke i utgangspunktet skeptisk til Kunnskapsdepartementets<br />
sammensetning, men likevel kritisk til jobben<br />
regjeringen gjør.<br />
– Hadde de bare sagt at de ikke ønsker å satse på høyere<br />
!<br />
DETTE FÅR VI<br />
350 nye stipendiatstillinger.<br />
40 millioner til universitetsmuseene.<br />
38 millioner til utstyr.<br />
Forskningsbevilgningene økes med 1,2 mrd. kroner.<br />
Fondet for forskning og utvikling økes med 6 mrd.<br />
kroner.<br />
670 nye studentboliger.<br />
Kostnadsrammen per bolig økes med 100 000 kr.<br />
Studiestøtten indeksreguleres til 85 000 kr for<br />
undervisningsåret 2008-09.<br />
ʻʻØystein<br />
Djupedal lar mamma<br />
betale. Utdanning i utlandet er<br />
og blir for de med midler.<br />
ANSA-leder Anders Fjelland Bentsen<br />
utdanning og forskning, men at de vil bruke penger på<br />
barnehager, da hadde det vært greit. Da kunne jeg respektert<br />
regjeringen, selv om jeg hadde vært uenig. De vasser i<br />
penger, og kan ikke skylde på trange tider. Politikk handler<br />
om å ville og velge, avslutter han.<br />
Dørum trenger imidlertid ikke å se lenger enn til en av<br />
Venstres borgerlige partnere for å få støtte.<br />
HvOr er aMbiSjOnene? Ine Marie Eriksen Søreide (H) er<br />
i sin første periode som stortingsrepresentant. Den unge<br />
norske politikerspiren er leder av kirke-, utdannings- og<br />
forskningskomiteen. Hun møter opp i foajeen på Stortinget,<br />
etter at hun ga opp å forklare oss veien under jorden og<br />
til hennes eget kontor.<br />
– Jeg er veldig skuffet, og forventet at de forsto at dette<br />
ikke holder. Det hadde ikke falt meg inn at de ikke kom<br />
til å rette opp i kuttene i basisbevilgningene, det tok jeg<br />
som en selvfølge, tordner hun.<br />
Det lyser i øynene hennes når hun snakker om regjeringens<br />
forslag til statsbudsjett.<br />
– Jeg forstår at rektorene er forbannet. Dette fører jo til<br />
ansettelsesstopp og dermed mindre tid til sammenhengende<br />
forskning, forteller hun.<br />
Jo mer hun prater, jo lengre ut på stolen setter hun<br />
seg. Hun vifter med armene for å vise at dette er alvor og<br />
hevder det er stor forskjell mellom dette departementet<br />
og det forrige departementet.<br />
– Kristin Clemet ville noe, hun hadde visjoner, vilje og<br />
gjennomslagskraft. Kan noen fortelle meg hva Øystein<br />
Djupedal vil? Har Øystein Djupedal en plan?<br />
priOriTerinGene FOrSvareS. Kristin Halvorsen, rådgiverne<br />
og pressekorpset er på vei opp til regjeringskvartalet.<br />
De diskuterer klærne hennes, og det faktum at hun har rød<br />
skjorte og røde sko. Latteren sitter løst.<br />
– Er hvileskjæret i høyere utdanning over?<br />
Hun stopper og snur seg rundt.<br />
– Det er et godt budsjett for høyere utdanning, sier<br />
hun, før hun blir beordret videre.<br />
Det er ikke mulig å få mer ut av henne. Resten av spørsmålene<br />
må tas på finansministerens pressekonferanse.<br />
pOpULær: Kristin Halvorsen ankommer pressekonferansen, og får<br />
ikke en gang satt seg ned før hun er omringet av fotografer.<br />
Der er over 40 journalister og fotografer er samlet. Videokameraene<br />
står klare, fotografene stiller inn linsene<br />
og journalistene leser stortingsproposisjonen. Finans-<br />
ministeren presenterer budsjettet på nytt. Denne gangen<br />
virker hun ikke like standhaftig, men fremdeles stolt.<br />
Det har vært en lang dag for ministeren, og den er fremdeles<br />
ikke over.<br />
– Vi må 30 år tilbake i tid for å finne en like stor vekst<br />
innen norsk økonomi, presiserer Halvorsen.<br />
Journalistene gjør seg klare. På bordene står en mikrofon<br />
til hver. For å stille spørsmål trykker man på den røde<br />
knappen under mikrofonen.<br />
– Dere sa tidligere at det er et godt budsjett for høyere<br />
utdanning. NTNU måtte kutte 70 millioner etter regjeringens<br />
kutt i basisbevilgningene, og dere retter ikke opp kuttene<br />
i årets budsjett. Hvordan kan dere da si at dette er et godt<br />
budsjett for høyere utdanning?<br />
– Vi har økt bevilgningene til stipendiatstillinger, universitetsmuseene<br />
og til utstyr. På disse områdene har vi fått<br />
klare tegn på at det trengs penger. Dessuten øker vi på andre<br />
områder som forskning, og derfor er det et bra budsjett for<br />
høyere utdanning, forklarer finansministeren.<br />
Hun får et alvorlig drag over ansiktet, og skyter inn:<br />
– Dessuten skal vi bygge 670 nye studentboliger<br />
i 2008.<br />
Smilet er tilbake.<br />
kUnnSkapSSjeFen er FOrnøyd. Et annet sted i regjeringskvartalet<br />
ligger et hus som kalles «Y-blokken», og her<br />
har Kunnskapsdepartementet kontorer. Kunnskapsminister<br />
Øystein Djupedal gjør seg klar for sin pressekonferanse.<br />
Misfornøyde studentledere har møtt opp. Leder av ANSA,<br />
Anders Fjelland Bentsen, rister på hodet:<br />
HandLer OM viL je: odd Einar Dørum mener at regjeringen har mer<br />
enn nok penger til å satse på høyere utdanning, og at det er viljen<br />
som stopper dem.
FOrTviLer: Christer Lorentz Øpstad må forske i helgene, til<br />
hverdags brukes all arbeidsid på undervisning.<br />
REPORTASJE<br />
TankeFULL: Øystein Djupedal er i sin egen verden mens finansminister<br />
Kristin Halvorsen holder sin Fiunanstale.<br />
– Øystein Djupedal lar mamma betale. Utdanning i<br />
utlandet er og blir for dem med midler.<br />
Det ulmer, konferansen burde ha begynt for lenge siden.<br />
Øystein Djupedal kommer vandrende inn, og ledelsen<br />
beklager forsinkelsen. En friskt og opplagt statsråd stiller<br />
opp til en fotoseanse før presentasjonen av budsjettet<br />
starter.<br />
– Jeg bare står her som en linselus jeg, sier han, før han<br />
ber en av fotografene som står i veien om å flytte seg.<br />
Statsråden tar seg god tid, og forklarer at budsjettet<br />
er bra for høyere utdanning.<br />
– I løpet av tre år har vi gitt penger til flere stipendiatstillinger<br />
enn den forrige regjeringen gjorde i løpet av sine<br />
fire år, forteller han stolt.<br />
Regjeringen har som mål at 1 prosent av BNP skal gå til<br />
forskning gjennom det offentlige og 2 prosent gjennom<br />
næringslivet.<br />
– Det er et krevende mål, og for å nå det er vi avhengig<br />
av det private næringsliv. Vår offentlige satsing ligger over<br />
EU-snittet, forteller han.<br />
– Dersom man ser på BNP ligger vi godt an i forhold til<br />
vårt mål når det gjelder forskning. Rundt 0,69 prosent av<br />
BNP går til forskning gjennom det offentlige.<br />
Djupedal forklarer at han i disse budsjett-tider opplever<br />
press fra alle kanter, men at det også er positivt.<br />
– Jeg er glad for de høye ambisjonene i min sektor.<br />
Vi har fått 636 millioner kroner ekstra å bruke i år. Måten<br />
vi har prioritert disse pengene kommer som et resultat av<br />
ønsker fra kunnskapssektoren, sier Djupedal.<br />
HåpeT SOM SvanT. Når leder Bjarne Hodne i Forskerforbundet<br />
får se årets utgave av budsjettet, blir håpet han<br />
hadde erstattet med skuffelse.<br />
– 350 stipendiatstillinger er en fin start, men likevel for<br />
få. Budsjettet er svakere enn jeg hadde håpet. Blant problemene<br />
finner vi mangelen på teknisk utstyr, hvor vi har et<br />
etterslep på nesten fem milliarder kroner, sier han.<br />
Hodne mener regjeringen gjør seg upopulær med sin<br />
stadige nedprioritering av forskningen.<br />
– Kommunevalget i høst er en klar indikator på misnøye,<br />
og dårlig forsknings- og utdanningspolitikk er noe av det<br />
folk reagerer på.<br />
TiLbake i TrOndHeiM. Christer Lorentz Øpstad har ikke sett<br />
så mye på statsbudsjettet. Han må nemlig bruke helgene<br />
på sin egen forskning, fordi ukedagene går med til undervisning.<br />
Av de 350 stipendiatstillingene Djupedal tilbyr, finner<br />
70 veien til NTNU. Disse 70 stillingene vil ikke gjøre Øpstads<br />
arbeidsliv lettere.<br />
– Mitt fagområde er ikke et stort satsingsområde på<br />
NTNU, så pengene vil ikke havne her, sukker han.<br />
Det betyr at mangelen på stipendiatstillinger innen<br />
organisk kjemi vil være stor også neste semester. Det er<br />
fremdeles langt igjen til Qatar.UD<br />
31
32<br />
PORTRETTET<br />
TekST: BJØRN GRIMSMo FOTO: ASBJØRN HAMMERVIK FLØ<br />
Samfundets skrømt<br />
På Studentersamfundet finnes det en mann som går i sin fars fotspor.<br />
Gjennom dører som ikke eksisterer.<br />
Tormod Trulssønn Gjestland er fem år. Han sitter høyt<br />
hevet over Storsalen, helt bakerst og ute av syne,<br />
i kinorommet. Han ser med store øyne på UKErevyen<br />
der nede. Mor og far er på huset et sted og jobber, og har<br />
satt ham fra seg her oppe. Han forstår ikke teksten, men<br />
kan allerede revysangen utenat. Det er ikke første gang<br />
han sitter her, og det vil bli veldig lenge til siste.<br />
28 år Har GåTT, og det er to dager til UKA begynner på ny.<br />
Tormod sitter på kontoret til IT-komiteen med en utfordring<br />
i fanget. Kassasystemet til Samfundet har brutt sammen.<br />
I et flettverk av ledninger, tastatur, skjermer og terminaler<br />
sitter han og funderer.<br />
Alle som har vært på Samfundet, har sett ham. Høy,<br />
rødhåret og alltid på farten. Han henger på veggen på<br />
Lyche, avbildet halvt gjennomsiktig mot hyllene i biblioteket,<br />
men dette er det eneste stedet han står stille. Han<br />
har vært med på Samfundet siden han begynte å studere i<br />
1994, men har pensjonert seg fortløpende de siste årene.<br />
Det betyr imidlertid ikke at han er ferdig på huset.<br />
– Jeg ble tvangsinnmeldt i Akademisk Radioklubb 98-<br />
99ish, sier Tormod med ettertrykk.<br />
– Tvangsinnmeldt? Hva betyr det?<br />
Det er som å trykke på den røde knappen. Tormod starter<br />
opp minnet, og leverer en strøm av intern informasjon:<br />
– I radioklubben er det sånn at hvis du henger på<br />
hybelen over lengre tid, så får du innmeldingsskjema og<br />
beskjed om å skrive under. De har «tatt» folk før. Tidligere<br />
IT-komitéleder ble innmeldt i vår. De er for øvrig ikke en<br />
gjeng formelt sett, på samme måte som Sanger’n ikke er<br />
en gjeng, men blir...<br />
Tormod forteller om interne<br />
regler i Akademisk Radioklubb,<br />
ʻʻJeg<br />
har et rykte å ta vare på. Jeg<br />
må oppføre meg som et spøkelse<br />
om hvordan gjengsystemet<br />
fungerer, og om Finansstyrets<br />
rolle. Det går fort en ti-femten<br />
minutter når Tormod begynner<br />
å legge ut om hva han vet.<br />
– Hvor lenge blir du på Samfundet?<br />
– Det blir noen timer. Det er altfor mye dill som burde<br />
vært fikset før UKA.<br />
Men hva med den store sammenhengen? Tormod er<br />
ikke sikker.<br />
– En dag drar jeg. Sier «hei, hallo, hadet», for å se<br />
om det går an.<br />
– Hvor drar du hen da?<br />
Det kommer ikke noe svar. Tormod sitter og ser mystisk<br />
ut.<br />
nOen Har SaTT Fra SeG en stor palle med såpe og tørkepapir<br />
ved trappa på baksida. Eieren må finnes. Samtidig har<br />
NRK kommet for å filme i Storsalen, og skal ha tak i noen<br />
ansvarlige i UKA. Tormod haster på kryss og tvers mellom<br />
de røde murene. Ut på Fengselstomta bærer det, og hoppe<br />
fra palle til palle over søla for å komme til UKA-brakkene.<br />
og så tilbake, opp til kontoret til IT-komiteen igjen.<br />
Han trenger assistanse fra dem som har utviklet<br />
programvaren i kassasystemet, men det er ingen som<br />
svarer på supporttelefonen. <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> benytter det<br />
lille åpenrommet til å forsøke å konfrontere ham med et<br />
sitat på internett. Men der hadde vi bommet.<br />
– Det var fetteren min, flirer Tormod.<br />
Når man forholder seg til Tormod Gjestland gjelder<br />
det nemlig å være på vakt. Det er ikke nødvendigvis riktig<br />
Tormod man har huket tak i.<br />
– Jeg heter Tormod T. Gjestland. Jeg har fetter, onkel,<br />
farfar og tippoldefar som heter Tormod.<br />
Han har aldri måttet forholde seg til særlig mange<br />
forskjellige navn i familien. Kanskje har dette gjort jobben<br />
på Samfundet vanskeligere.<br />
– Jeg er dårlig på navn. Jeg tar folk på stilling.<br />
Det holder ikke å fortelle meg hvem du er. Hva er du? Hva<br />
slags informasjon man kan få ut av meg avhenger av hva<br />
slags stilling man har, og hvem av meg man spør.<br />
Tormod beskriver det som at han går med mange forskjellige<br />
hatter, én for hver oppgave han har.<br />
– Det er rene hatte-slalåmen.<br />
Han fikler med et nøkkelknippe. Blant et utall nøkler<br />
er det en som ser ut til å tilhøre en bil. Vi spør hva slags<br />
doning han kommer til Samfundet med.<br />
– Det får du ikke vite, smiler han hemmelighetsfullt.<br />
TOrMOd LeGGer iGjen beskjed på svareren, og farter ut av<br />
kontoret. Pallen med papir står fortsatt på baksida. Ingen<br />
har tatt ansvar. Han haster<br />
avgårde, alltid tre skritt foran<br />
<strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong>. opp trappene<br />
igjen, to trinn av gangen.<br />
– Det er kjempegøy å intervjue<br />
meg, ikke sant, spør han<br />
ironisk over skulderen.<br />
– Du svarer ikke på så mange<br />
av spørsmålene.<br />
– Jess!<br />
Ekkoet gjaller triumferende ned trappegangen ved<br />
nordre sideloft.<br />
– Jeg har et rykte å ta vare på. Jeg må oppføre meg<br />
som et spøkelse.<br />
Her er altså forklaringen på Lyche-fotografiet. Tormod<br />
Gjestland er kjent som spøkelset på Samfundet. Han har til<br />
og med en e-postadresse som henspiller på denne stillingen:<br />
spokelse@samfundet.no.<br />
Men hva menes egentlig med at han er spøkelse? Hva<br />
er det jobben innebærer?<br />
– Jeg går gjennom dører som ikke finnes. Folk ringer<br />
meg når de har gått seg bort. De ser for seg at jeg skal møte<br />
dem i døra der de står, og så kommer jeg inn en helt annen.<br />
Hvis de kontrollerer alle dørene inn i et rom, forventer de
ʻʻ at jeg skal materialisere meg midt på gulvet.<br />
SpøkeLSe OG Tekniker, Tormod får liten tid til hvile.<br />
Et sentralt spørsmål som før eller siden dukker opp er<br />
derfor:<br />
– Hvorfor gidder du?<br />
– Det er med meg som med alle andre som har vært<br />
med i mer enn fem år. Man ønsker å gi noe tilbake for alt<br />
det Samfundet har gitt. I og med at man har vært med i<br />
flere gjenger, brenner man for Samfundet, ikke noen av<br />
gjengene.<br />
– Har du noen gang vært skikkelig lei av alt sammen?<br />
– Neei...<br />
Tormod drar litt på det.<br />
– Man har aldri vært lei av Studentersamfundet, men man<br />
kan bli rimelig lei av personene som har stillingene.<br />
Han er imidlertid ikke den personen som lager bråk<br />
og konflikt.<br />
– Hvis jeg ikke liker gjengsjefen, bytter jeg bare<br />
gjeng.<br />
Han foretrekker dog å bli der han er. Venner har han<br />
mest av i de gjengene hvor sirkulasjonen ikke er så rask.<br />
– Du har to typer folk på Samfundet: De som er med mens<br />
de studerer, og er intense i en tre-fire år, og så er det de<br />
som er med over lengre tid. Ta for eksempel i orkesteret, der<br />
har du Helge Raftevoll, som begynte som trombonist i ’77,<br />
og sluttet først nylig. og på Sanger’n er det folk som bare<br />
synger og synger. Man velger sine gjenger med omhu.<br />
bLanT SaMFUndeTS GaMLe Travere har det alltid vært<br />
en Gjestland. Tormods foreldre har for eksempel hatt lang<br />
fartstid her. opphavet, Truls Tormodssønn Gjestland, hadde<br />
det i sin tid hektisk som Samfundet-mann. Her møtte han<br />
Tormods mor, Marthe, som var like aktiv. De har vært med<br />
siden, og begge har i år UKE-jobb i Supperevyen. Truls er<br />
rimelig klar på hvorfor Tormod har havnet der han har<br />
havnet.<br />
– De aller fleste mennesker gjør og oppfører seg som<br />
foreldrene. Bare se på toppolitikere som Stoltenberg. Jeg<br />
har vært på Samfundet siden 1963, og Tormod var ikke<br />
store karen første gang han ble med. Det var det miljøet<br />
han ble eksponert for, så det er helt naturlig at han ble<br />
værende.<br />
– Spørsmålet alle stiller seg er naturligvis: Ble Tormod T.<br />
Gjestland unnfanget på Studentersamfundet?<br />
– Nei, det kan jeg bestemt si at han ikke ble. Det skjedde<br />
med fullt overlegg, men ikke på Samfundet. Der har det<br />
derimot vært mange andre som det ikke ble noe av.<br />
34<br />
PORTRETTET<br />
Eat, survive, reproduce, er det ikke det som er konseptet?<br />
MOr MarTHe beskriver Tormod som en veldig pliktoppfyllende<br />
gutt som fant løsninger på det meste. Han begynte tidlig å<br />
spille fiolin, men oppdaget snart at han hadde så store never<br />
at det bare var å gå løs på kontrabassen.<br />
Det ble mye Samfundet med årene, blant annet arbeidsuke<br />
på kjøkkenet i sjuende klasse. Det eneste avbruddet var på videregående,<br />
med ett år sjøfartsfag. Da seilte han med Christian<br />
Radich til USA, og deltok i Colombus-regattaen av 1992.<br />
Men i konkurranse med Studentersamfundet måtte de<br />
sju hav gi tapt. Tormod vendte snart tilbake til hjembyen for<br />
å studere. Han tok sivilingeniør i maskin ved Gløshaugen,<br />
og tjener nå til livets opphold som datasupporter. Han bor<br />
på et rom han leier i familiens hus på Nardo. Hele familien<br />
er travel, men de deler kjøkken, så en sjelden gang er det<br />
felles frokost.<br />
– Hver vår bolle med havregrøt, forteller Marthe.<br />
Men deT er SaMFUndeT som forblir den sentrale institusjonen<br />
i Tormods tilværelse. og nå får han uttelling for all<br />
tida han har brukt: omsider er det utvikling med kassasystemet<br />
til Samfundet.<br />
– Jess!<br />
Det er kontakt mellom alle parter, og det fargekodede<br />
displayet dukker opp på den trykkfølsomme skjermen. Tormod<br />
prøver ut forskjellige funksjoner, og snart tikker en kvittering<br />
ut fra kortterminalen.<br />
– Hva føler du nå?<br />
– Jeg føler at vi har kommet litt nærmere UKA, gliser han<br />
fornøyd.<br />
daGenS vikTiGSTe jObb er unnagjort. Det er tid til å lene<br />
seg tilbake i stolen.<br />
– Hva ville du ha gjort om Samfundet en dag plutselig<br />
forsvant?<br />
– Jeg ville ha engasjert meg i andre ting.<br />
Det blir stille en lang stund.<br />
– Mest sannsynlig ville jeg ha spilt i et orkester. Jeg er<br />
også medlem i Trondhjem Skiklub og Programvareverkstedet.<br />
– Hvordan er det med drømmer og ambisjoner? Kommer<br />
det noe etter Studentersamfundet?<br />
Men så langt har ikke Tormod tenkt.<br />
– Eat, survive, reproduce, er det ikke det som er<br />
konseptet?<br />
– Blir det noe av det siste, da?<br />
– Den tid, den sorg, smiler han.<br />
Det er faktisk ganske mange som har spurt ham om<br />
han har tenkt å gjøre som opphavet; om han har funnet<br />
dame på Samfundet og planlegger en arving til spøkelsestittelen.<br />
– Alle får det samme svaret: Ikke noe svar. Kanskje er<br />
jeg den siste Gjestland på Samfundet.UD<br />
!<br />
TORMOD TRULSSØNN<br />
GJESTLAND<br />
Født 27. mai 1974 på E.C. Dahls stiftelse i<br />
Trondheim.<br />
Tjener til livets opphold gjennom arbeid med<br />
datasupport for ulike oppdragsgivere, deriblant<br />
NTNU.<br />
Har viet store deler av sitt liv til frivillig arbeid<br />
på Studentersamfundet. Er per i dag trafosjef og<br />
spøkelse på huset.<br />
Har på Studentersamfundet vært med i:<br />
Symfoniorkesteret<br />
Salongorkesteret<br />
Akademisk Radioklubb<br />
Videokomiteen<br />
IT-komiteen<br />
Rådet<br />
ISFiT<br />
Har deltatt på samtlige UKEr siden 1995.<br />
Er på UKA07 med som husunderholder i<br />
salongorkesteret.
ET NYTT BOLIGPROSJEKT FRA SKANSKA BOLIG<br />
SaLgET<br />
Er I gaNg!<br />
Lerkendal Park<br />
- En blomstrende bydel<br />
Store grøntarealer og sentrumsnær idyll – Lerkendal er<br />
en spennende bydel med store utviklingsmuligheter.<br />
Vi etablerer nå ett nytt, urbant boligområde på Lerkendal,<br />
med gangavstand til SINTEF, NTNU, St.Olavs Hospital<br />
og Trondheim sentrum.<br />
Leilighetene vil være fra 40 til 83 kvm,<br />
med smarte og stilrene løsninger,<br />
terrasse eller balkong samt nydelig<br />
opparbeidede grøntområder.<br />
KONTAKT:<br />
rune.selven@skanska.no<br />
Tlf.: 928 51 336<br />
tor.nygard@skanska.no<br />
Tlf.: 982 10 548<br />
WWW.SKANSKA.NO/BOLIG<br />
R E K L A M E B Y R Å E T T R I P P E L
Himmelfall<br />
– Er du klar??<br />
Partneren min skriker for å overdøve suset fra propellene. Jeg prøver å gjengjelde entusiasmen,<br />
men all min oppmerksomhet er rettet mot et 4000 meter dypt gap som snart skal sluke meg hel.<br />
kiCk: Snaue 200 kroner koster et slikt øyeblikk etter endt fallskjermkurs<br />
(Foto ron Holan).<br />
D<br />
et er mandag morgen på Røros. Jeg tusler søvnig<br />
langs en lang grusvei omringet av jorder, med et<br />
lite flytårn skimtbart i horisonten. Natten er tilbragt<br />
på minipris-klasse i åtte søvnløse timer. To timer på en<br />
stasjonsbenk er all blunden jeg har fått på øyet, og formen<br />
er mildt sagt dårlig. Tankene går til min smått nevrotiske<br />
mamma, som jeg, klok av skade, ikke har varslet. Hva om<br />
jeg dør i dag uten å engang ha sagt hva jeg skulle? Plutselig<br />
suser en varebil med påskriften «fallskjermhopp.no»<br />
forbi meg, og jeg rives ut av den dårlige samvittigheten.<br />
Magen knyter seg igjen. Dette kan ikke gå bra.<br />
på parkerinGSpLaSSen UTenFOr gjerdet til flystripa står<br />
en gruppe unge mennesker mellom bilene og prater seg<br />
36<br />
imellom. De titter sporadisk opp mot himmelen, og jeg antar<br />
at det er dette som er NTNU Fallskjermklubb. Jeg introduserer<br />
meg selv forsiktig som han som skal hoppe tandem<br />
klokka elleve.<br />
– Flott! Gå og snakk med tandemgutta, sier en og peker<br />
i retning av to mørkskjeggete karer.<br />
De to heter Halvor Levang og Harald Kvende. Som tandemhoppere<br />
passer de på at folk får valuta for de 2650 kronene<br />
det koster å bli slengt ut av et fly. De tar meg med til landingsstedet<br />
der de viser meg en papirutskrift med dagens vær.<br />
Noen tabeller øverst på arket viser skylaget og skal helst<br />
være så hvite som mulig. De er nesten bare svarte.<br />
– Hoppet ditt klokka elleve blir i hvert fall forsinket, sier<br />
Harald.<br />
TekST OG FOTO: PER MAGNUS NoRDRUM RISENG<br />
Det føles som om rotfyllingstimen man har møtt opp til<br />
nettopp har blitt utsatt. En lettelse der og da, men samtidig<br />
vet man at det må gjennomføres før eller siden. Reisen hit<br />
er allerede dekket av avisa, og jeg har småkry fortalt opptil<br />
flere venner hva jeg skal.<br />
Det finnes bare én vei ut av dette, og det er ned.<br />
Fra et fly.<br />
den SkykLedde MandaGen er den første dagen av den<br />
såkalte «høst-boogeyen». Vanligvis finner arrangementet<br />
sted på oppdal, men en militærøvelse har sendt hoppmaratonet<br />
til Røros i år. Det skulle likevel ikke forhindre<br />
NTNU Fallskjermklubb fra å gjennomføre planen om å<br />
sende folk over hoppkanten i ekte samlebåndstil.
dreSS FOr SUkSeSS: Er det et sted du ikke vil slurve med påkledningen<br />
er det her.<br />
Men foreløpig blir det med planen. Idet klokka tikker<br />
mot ett er fortsatt all hopping utsatt, da værgudene<br />
ennå ikke har tilgodesett oss en tilstrekkelig stor blå<br />
flekk der oppe. Hopperne virker overraskende godt vant<br />
til situasjonen. Noen drar ut og handler, andre oppsøker<br />
klubbhuset til Røros Flyklubb i jakt på trådløst nett, en sofa<br />
eller helst begge deler. I hangaren er Halvor og Harald<br />
i full gang med sitt eget lille radiobilløp.<br />
Men idet klokka nærmer seg to, skjer ting plutselig<br />
veldig fort. En svak, optimistisk stemning har lenge vært i<br />
emning, men blomstrer for fullt idet rykende ferskt sollys<br />
blottlegger et stort og deilig skyfritt område. Landingskryss<br />
legges ut, fallskjermer pakkes opp og dresser tres<br />
på. Halvor kommer bort til meg med en svart dress med<br />
tilhørende seletøy, et par hansker og en kledelig hjelm<br />
som minner mest om en sjelden eksotisk frukt.<br />
– I flyet hekter du deg på meg i disse festene.<br />
Når vi hopper bøyer du bena og overkroppen bakover mot<br />
meg, forklarer han.<br />
Seletøyet strammer noe vanvittig hardt et følsomt sted,<br />
og jeg undres om barnløshet er et stort problem blant<br />
fallskjermhoppere. Halvor ser grimasene mine:<br />
– Er det stramt? Jeg skal stramme mer etterpå, gliser<br />
han.<br />
kLOkken er bLiTT Tre idet totalt 17 hoppere er på plass<br />
på de trange benkeradene bak i flyet. Luka lukkes og en<br />
kraftig during fra propellene overdøver bare såvidt hjertet<br />
mitt. Flyet rister og krenger så fælt at hele oppturen føles<br />
som en melkebil med rakettmotorer farende over humpete<br />
landsbyveier.<br />
Vi nærmer oss raskt hopphøyden, og jeg prøver med<br />
skjelvende hender å få ned noe fornuftig på notatblokka.<br />
Stemningen i flyet er spent. Enkelte her har godt over<br />
tusen hopp på baken, mens andre hopper for tredje gang<br />
og er sikkert like nervøse som meg.<br />
TreninG: De ferskeste hopperne går gjennom rutinene før alvoret<br />
begynner.<br />
Så åpneS GapeT. Jeg sitter plassert innerst i flyet, men<br />
føler meg langt fra trygg der jeg skimter bakken nesten<br />
4000 meter under oss. Jeg venter i spenning på å få se<br />
førstemann forsvinne ut, men det drøyer. Skyer dominerer<br />
utsikten, og bare unntaksvis kommer bakken til<br />
syne under oss. Etter hvert veksles oppgitte blikk mellom<br />
hjelmene, og det som lenge har ligget i lufta blir bekreftet<br />
da Harald med en klar gest ber piloten lande. oppturen<br />
ender med nedtur, bokstavelig talt.<br />
Vel nede på bakken setter en hopper ord på tankene<br />
mine.<br />
– Vi er i Norge, vi er i Trondheim og det er høst. Hvor<br />
dum går det an å bli egentlig, sier han, og legger til:<br />
– Vi er slaver av været, sånn er det bare.<br />
Resten av dagen går med til venting, optimistiske blikk<br />
mot himmelen og enda mer venting. Vinden tar seg opp,<br />
regnbyger vrir kniven ytterligere om og klokken seks er<br />
tiden ute. Jeg har allerede fått beskjed om at det ikke er<br />
nye ledige tandem-timer før torsdag, og tanken på nok<br />
en togtur hit frister særdeles lite. Motvillig bestemmer<br />
jeg meg for å gi opp hele greia, og trøster meg selv med<br />
at jeg på en finurlig måte har bevist at jeg tør å hoppe,<br />
uten faktisk å gjøre det.<br />
Jeg står akkurat og vurderer overskrifter til artikkelen<br />
der jeg nesten hoppet i fallskjerm, da Harald kommer<br />
bort til meg.<br />
– Hvis du vil, så har det kommet en ledig plass i morgen.<br />
Vi har overnattingsmulighet også, så du kan jo bare sove<br />
over her.<br />
neSTe MOrGen våkner jeG særdeles uthvilt i køyesenga<br />
på Røros Camping. Nervøsiteten fra i går er betydelig<br />
dempet, noe som antageligvis skyldes at jeg nå har tilbragt<br />
nesten et døgn med disse menneskene som bare snakker<br />
om fallskjerm. På en merkelig måte føles det nå helt<br />
naturlig å skulle hoppe ut av et fly.<br />
Vel oppe i flyet er jeg så rolig at jeg tar<br />
meg selv i å smile et overbærende «ta det med<br />
ro, jenta mi, jeg har gjort dette før»-smil til<br />
den ferske tandemhopperen overfor meg. Den<br />
bråkjekke holdningen blir derimot effektivt tatt<br />
livet av da Harald begynner å feste seg til meg.<br />
Døra er åpen igjen. Før jeg vet ordet av det er jeg<br />
fastspent på magen til Harald som en forvokst<br />
baby. Han beveger seg mot luka, og med ett står<br />
jeg 12 000 fot over bakken. Den sunne fornuften<br />
REPORTASJE<br />
har for lengst rømt fra hjernen, og jeg er ikke til stede<br />
i mitt eget hode.<br />
– Er du klar?!?<br />
Jeg rekker akkurat å lure på hva jeg egentlig svarte,<br />
før alt plutselig blir forferdelig lyst, kaldt og veldig surrealistisk.<br />
Er jeg kommet til himmelen? Den fortumlede<br />
hjernen orienterer seg litt, og jeg ser flystripa som en<br />
liten tynn strek langt der nede. Svaret er altså ja. Sakte,<br />
men sikkert kommer jeg til meg selv, og makter å føle litt<br />
på situasjonen. Drømmene der jeg bare faller og faller er<br />
plutselig blitt skremmende virkelige.<br />
Etter 45 sekunders fritt fall i over 200 kilometer<br />
i timen løser Harald ut skjermen, og jeg kjenner en takknemlig<br />
følelse gjennomstrømme hver eneste lille del av<br />
kroppen idet vi rykkes oppover og farten sakkes betraktelig.<br />
Utsikten er fantastisk, og det råder en behagelig<br />
stillhet jeg sjelden har opplevd maken til. Det er som om<br />
jeg har tatt et skritt ut av verden.<br />
Harald lar meg styre, og jeg drar klønete i styre-snorene<br />
en kort stund før han tar tilbake kontrollen. Han kjører<br />
i sirkel til jeg blir litt småkvalm, retter opp og manøvrerer<br />
oss ned mot jordet hvor den trygge virkeligheten<br />
venter.<br />
TraSkende TiL TOGSTaSjOnen etter å ha tatt farvel og<br />
betalt, ser jeg klubbens medlemmer seile ned i enda et<br />
svev. Godt over et døgn etter skjema har jeg endelig utført<br />
mitt oppdrag. Jeg plukker opp telefonen, og en velkjent<br />
damestemme svarer.<br />
– Mamma, det er noe jeg ikke har fortalt deg...UD<br />
dårLiG vær, ikke dårLiGe kLær: Når været streiker er venting<br />
eneste alternativ.
38<br />
REPORTASJE<br />
TekST: KNUT STEINFELD FOTO: STÅLE LIND SToRVIK oG HANS ERIK oLSEN<br />
Ny runde, trinn for trinn<br />
Bit for bit ble Rundhallen revet ned og bygget opp. Den siste uka fikk vi være med.<br />
KONSTANT FORANDRING:<br />
UKA har lange tradisjoner med oppussing. Siden Bodegaen<br />
ble gravd ut i 1929 har det annenhvert år blitt pusset opp et<br />
lokale på huset.<br />
TUSEN OG EN NATT:<br />
Etter påske har dozergjengen revet ned og bygget opp. Det<br />
har kostet over 1,5 millioner kroner, og bare i august og<br />
september gikk det med 300 arbeidstimer fra hver av de 70<br />
arbeiderne. Det blir 21 000 timer, døgnet rundt.
STAKKARENE:<br />
- De som bygde den forrige baren i Rundhallen, hadde lagt<br />
igjen en beskjed til oss, forteller byggeprosjektleder Arnhild<br />
Pedersen.<br />
I en kryssfinerplate murt inn i bardisken, stod det skrevet<br />
«stakkars dere som skal rive ned denne baren!» Flere dager<br />
ble brukt på rivingen. Mot slutten var ikke beskjeden like<br />
morsom lenger.<br />
TILBAKE TIL START:<br />
Den nye Rundhallen er tegnet av fire studenter fra NTNU.<br />
Ønsket deres var å ta Rundhallen tilbake til sin opprinnelige<br />
form. Dermed er det åpnet opp i midten, og de gamle linjene<br />
har funnet veien tilbake. I sentrum på gulvet ligger grunnsteinen<br />
til Studentersamfundet, lagt ned av Kronprins Olav i<br />
1927.<br />
REPORTASJE<br />
...OG HØYT I TOPPEN...<br />
En lysende krone med skiftende lys er blikkfanget som<br />
definerer rommet. Den kom på plass kl. 0100 fem netter før<br />
åpning. Barøyen i midten har forflyttet seg til et hjørne og er<br />
kamuflert som garderobe.<br />
39
40<br />
TANKESPINN TekST: HANNE STRYPET iLLUSTraSjOn: JoACHIM MIDJo ANDERSEN<br />
Ullsokk-krisen<br />
Når nettene blir lange, og kulda setter inn.<br />
Da tyr jeg til mine<br />
fine, men litt slitte,<br />
kvite ullsokker med<br />
lilla bord øverst. Eller det<br />
svarte paret med et mer avansert<br />
mønster. Det er det samme<br />
hvilket. De gjør den samme nytten. Det er<br />
bestemor som har strikket begge parene til meg.<br />
Litt store og sjuskete, noe man enkelt drar på seg og<br />
kan skli rundt på gulvet med. og så skal de være mjuke<br />
og passe tjukke.<br />
GOde, SniLLe beSTeMOr. Hva skulle jeg ha gjort uten<br />
disse ullsokkene hun hver høst fôrer meg med? «Ja, så<br />
klart jeg skal strikke et par ullsokker til deg. Det er så<br />
fint å ha noe å gjøre! Kanskje kjæresten din vil ha et par<br />
også? Jeg strikker noen til ham også, jeg!», sier bestemor<br />
når jeg litt bekymret, og med kalde føtter, spør henne<br />
om et par til fordi de hun strikket til meg i fjor vinter har<br />
fått et hull på hælen.<br />
avHenGiG er OrdeT. Jeg er avhengig av min bestemor<br />
og ullsokkene hennes. Klarer meg rett og slett ikke uten.<br />
Mine strikkekunnskaper strekker seg nemlig ikke lenger<br />
enn til en formløs gryteklut jeg lagde en eller annen gang<br />
på barneskolen. Med en slik bakgrunn er det ikke mye<br />
håp om å greie å strikke en slags beholder med forsterket<br />
sving, samtidig som man skal holde styr på både rett og<br />
vrang. Når det blir snakk om disse to strikketermene,<br />
forvandles jeg lett til det siste. Jeg hater nemlig å strikke.<br />
Ikke kan jeg det heller. Dessuten har jeg ikke tid. Det er<br />
altfor mye annet som skjer. Å krype til korset og ta strikkepinnene<br />
fatt for å lære, kommer absolutt ikke på tale.<br />
Disse grå, spisse metallsakene er min verste fiende, og<br />
jeg regner ikke med at vi kommer til å begrave stridsøksa<br />
med det første.<br />
Men nå Har en SkreMMende tanke sneket seg<br />
inn i hodet mitt. I tillegg til oppgittheten over<br />
strikkeferdighetene mine, er jeg blitt klar over de<br />
katastrofale følgene mine skortende kunnskaper om<br />
strikking kan få. For hva skal barnebarna mine ha på<br />
føttene en kald vinterdag? Mine framtidige smårollinger<br />
kommer nok ikke til å lide noen nød. Moren min kan<br />
nemlig å håndtere strikkepinnene sånn noenlunde greit.<br />
Det er når ansvaret for produksjonen av ullsokker ligger<br />
på meg problemene oppstår. Hva skal jeg si? Hvilken<br />
unnskyldning er god nok for å svikte i ullsokkproduksjonen?<br />
Vil mine kommende barnebarn noen gang tilgi<br />
meg?<br />
diSSe UbeSvarTe SpørSMåLene har kvernet rundt i<br />
hodet mitt i mange netter nå. Jeg får ikke sove. Trøtt,<br />
med en kaffekopp i den ene hånda og en brødskive i<br />
den andre, sitter jeg ved kjøkkenbordet og hører på<br />
P3. Plutselig hører jeg det. Løsningen! Min redning! På<br />
radioen snakker de om global oppvarming og smelting<br />
av isen på polene. om 30 år, da jeg forventer mitt første<br />
barnebarn, er det ikke sikkert at gradestokken kommer<br />
til å krype ned til ullsokkpunktet. Jeg puster lettet ut,<br />
og planlegger heller et større innkjøp av vadere til de<br />
små håpefulle.
k<br />
KULTUR<br />
56<br />
INNHOLD<br />
43<br />
KUNST<br />
Trondheim Elektroniske Kunstsenter samarbeider<br />
med London og New York om internasjonal<br />
kunstbegivenhet.<br />
44<br />
ROCKSENTER<br />
– Rocksenteret kunne blitt lagt til Dora dersom<br />
vi hadde fått vite om innvendingene tidligere,<br />
mener eiendomsdirektør Geir Halmøy i Dora AS.<br />
47<br />
STATSBUDSJETTET<br />
Trondheim Kunstmuseum og Teaterhuset Avant<br />
Garden hevder seg forfordelt i statsbudsjettet.<br />
51<br />
KULTURREPORTASJE<br />
Café Erichsen gikk inn i historien med billigsalg<br />
på konditoriets inventar.<br />
56-57<br />
ANMELDELSER<br />
UKAs teaterproduksjoner og koroppsetninger er<br />
av god kvalitet.
42<br />
KULTUR<br />
Norge er verdensener på frivillig arbeid. Nå har endelig frivilligheten fått en plass på den politiske scenen.<br />
Seier for frivilligheten<br />
KOMMENTAR<br />
MARTE BORHAUG<br />
Kulturjournalist<br />
Regjeringen har lagt fram forslag til statsbudsjett<br />
for 2008, med påfølgende bråk fra selvtitulerte<br />
budsjettapere. Men gjemt bak manglede studiestøtte<br />
og økte skatter står et lite punkt med tittelen<br />
«Frivillige organisasjoner». Her bedres forholdene<br />
for disse gjennom to viktige økonomiske endringer.<br />
Viktigere er det likevel at regjeringen og Kulturdepartementet<br />
i høst har tatt et riktig skritt i de<br />
frivilliges retning, ved å sette den landsdekkende<br />
frivillighets<strong>kultur</strong>en på dagsordenen.<br />
Nærmere 60 prosent av den norske befolkning<br />
har deltatt i frivillig arbeid det siste året, et tall<br />
som er rekordhøyt i internasjonal sammenheng.<br />
Det utføres i dag rundt 113 000 årsverk frivillig<br />
arbeid, ifølge Institutt for samfunnsforskning ved<br />
Universitetet i Oslo. Dette tilsvarer omtrent 200<br />
millioner timer frivillig arbeid. Slike tall har gitt<br />
Kultur- kirkedepartementet et spark bak. I august<br />
kom de rødgrønne med en stortingsmelding om<br />
frivillighet, «Frivillighet for alle», som ifølge styreleder<br />
Svein Mollekleiv i Frivillighet Norge er den<br />
første gjennomgangen av hele den frivillige sektoren<br />
i Norge noensinne. Meldingen beskriver frivillighets<strong>kultur</strong>en,<br />
og kommer med både generelle og<br />
konkrete forslag for å bedre forholdene for de frivillige<br />
organisasjonene.<br />
De enkleste forslagene i meldingen er de økonomiske<br />
forbedringene innenfor arbeidsgiveravgift og<br />
lønnsoppgaveplikt. I dag har frivillige organisasjoner<br />
fritak for disse oppgavene dersom lønnsbeløpet er<br />
under en viss grense. Det er disse grensene som nå<br />
er hevet betraktelig i statsbudsjettet. Til sammen<br />
gir dette frivillighetsnorge større boltreplass før<br />
lovverket stikker kjepper i hjulene.<br />
Frivillighet er tuftet på pliktfølelse og sosialt<br />
utbytte, snarere enn ønsker om økonomiske fordeler.<br />
Frivillighets<strong>kultur</strong>en er viktig for felleskapsfølelsen,<br />
Illustrasjon: Helene Mørk<br />
og skaper sosiale nettverk som styrker lokalsamfunn<br />
landet over. Til nå har frivilligheten stått på politikkens<br />
sidelinje, og regjeringens initiativ ønskes derfor<br />
velkommen. Men det bør ikke stoppe med dette. I<br />
stortingsmeldingen har regjeringen også foreslått et<br />
nytt forskningsprogram for frivillig sektor fra 2008,<br />
for å øke kunnskapen om norsk frivillighets<strong>kultur</strong>.<br />
Et godt forslag som kan gi den kunnskapsrike plattformen<br />
man trenger for ytterligere forbedringer i<br />
den frivillig sektoren.<br />
Denne politiske satsningen er en offisiell bekreftelse<br />
av den betraktelige innsatsen som nedlegges i<br />
frivillig arbeid. I Trondheim kan vi nå høste fruktene<br />
av 1393 frivillige studenters arbeid, når UKA-07<br />
manifesteres de neste ukene. Ellers er Samfundet til<br />
daglig byens spydspiss i studentfrivillighet, med rundt<br />
tusen frivillige. Legger vi til samtlige linjeforeninger,<br />
studentpolitikere, og idealistiske organisasjoner<br />
som for eksempel Trondheim Amnesty, kan vi ane<br />
omfanget av det frivillige arbeidet studentene bidrar<br />
med i studietiden. For alle disse gir regjeringens nye<br />
prioritering bedre vilkår i framtiden.
Ambisjoner om kunstevent<br />
– Meta.Morf ønsker å få til et kunstevent<br />
som viser nye tendenser innenfor<br />
samtidskunsten. Alt fra performance<br />
til teater er av interesse, sier prosjektleder<br />
for Meta.Morf, Espen Gangvik.<br />
Prosjektlederen forteller at Meta.<br />
Morf er interessert i både ny og<br />
gammel kunst, og at blanding av sjangre<br />
er noe av det de ønsker å satse på.<br />
Internasjonal kompetanse<br />
Meta.Morf er en referansegruppe i regi<br />
av Trondheim Elektroniske Kunstsenter<br />
(TEKS) som skal se på mulighetene<br />
for å legge et større tilbakevendende<br />
kunstevent til trondheimsregionen. I<br />
referansegruppen er det representanter<br />
med stor internasjonal kompetanse,<br />
blant annet fra Tate Modern i London<br />
og Museum of Modern Art i New<br />
York.<br />
Referansegruppen er inne i sitt første<br />
av i alt tre år med planlegging.<br />
– For å få til arrangementet er<br />
vi avhengige av å få på plass finansieringspartnere.<br />
Målsetningen er å få<br />
til et budsjett på én million euro, sier<br />
Gangvik.<br />
Lokalt samarbeid<br />
– Både geografisk og teknologisk<br />
egner trondheimsregionen seg godt<br />
for å arrangere et slikt arrangement.<br />
Siden man vil legge stor vekt på<br />
elektronisk kunst, er det viktig at det<br />
teknologiske miljøet er til stede. Det<br />
ser vi at NTNU har lagt grunnlaget for.<br />
Meta.Morf håper å få til et samarbeid<br />
med relevante institusjoner<br />
i Trondheim, deriblant NTNU.<br />
KULTUR<br />
Sammen med representanter fra Museum of Modern Art i New York og Tate Modern i London, ønsker Meta.Morf å<br />
skape en internasjonal kunstbegivenhet i Trondheim.<br />
KUNST<br />
TEKST: PiA FARsTAd ERiKsEn<br />
piakarol@underdusken.no<br />
Gult kort<br />
Adresseavisen er på leserreise i<br />
italia, og tidligere sjefredaktør<br />
Gunnar Flikke leverer daglige reisebrev.<br />
Flikke skryter av flyselskapet<br />
KLM i artiklene sine. Forsker<br />
ivar Andenæs ved institutt for<br />
TEKNOKUNST: Meta.Morf vil undersøke muligheten for et tilbakevendendene kunstbiennal i<br />
Trondheim (Illustrasjonsfoto: Meta.Morf)<br />
– Med så mange kreative studenter<br />
i byen ser vi på muligheten for å integrere<br />
dem i prosjektet.<br />
Gangvik påpeker at ingenting er<br />
fastsatt ennå, men håper at så mange<br />
journalistikk er kritisk til praksisen.<br />
– denne saken er litt tvilsom. Jeg<br />
vil si at den tenderer til å bikke over<br />
grensen for hva som er tekstreklame<br />
og ikke. det er ikke rødt, men et gult<br />
kort, sier Andenæs til Journalisten.no<br />
lokale krefter som mulig vil være med<br />
på å støtte prosjektet.<br />
Grenseoverskridende<br />
19.oktober starter Trondheim Match-<br />
i statsbudsjettet kom det fram at Cinemateket<br />
i Oslo skal gi fra seg en samling<br />
på 7500 filmklassikere til nasjonalbiblioteket.<br />
dette kan føre til at de<br />
mister statusen som cinematek og tilgang<br />
på de gode filmene. svein inge<br />
making, i regi av TEKS. Festivalen er en<br />
møteplass for presentasjon av innovative<br />
ideer og kunstneriske prosjekter, og<br />
ønsker å ivareta og utvikle kompetanse<br />
innen teknologi og kunst. Meta.Morf<br />
ønsker å videreutvikle mye av det som<br />
Trondheim Matchmaking har bygd opp,<br />
og realisere det i en mye større skala.<br />
– Meta.Morf ønsker at det planlagte<br />
kunsteventet skal bli en ny arena<br />
med internasjonal stemme, forteller<br />
Gangvik.<br />
Foreløpig er verken program eller<br />
artister bestemt. Det gjenstår fortsatt<br />
mye av planleggingen, men referansegruppen<br />
har store ambisjoner for<br />
prosjektet. Målet er å skape et felleskap<br />
av forskjellige kunstneriske felt, med<br />
vekk på sjangerkryssing, for eksempel<br />
mellom teknologi og kunst.UD<br />
!<br />
Dramatisk for Cinemateket<br />
META.MORF<br />
Et forprosjekt som ser på<br />
mulighetene for å legge et større<br />
kunstevent til trondheimsregionen.<br />
Prosjektet ble startet i januar 2007.<br />
Meta.Morf er i regi av Trondheim<br />
Elektroniske Kunstsenter (TEKs).<br />
Arrangementet er planlagt til år<br />
2010 og annet hvert år etter det.<br />
i referansegruppen som er satt<br />
ned i forkant av prosjektet er det<br />
representanter fra blant annet fra<br />
Tate Modern i London og Museum<br />
of Modern Art i new York.<br />
sæther daglig leder for Cinamateket<br />
Trondheim, frykter konsekvensene.<br />
–departementet avskjærer en virksomhet<br />
fra arkivbiten uten å se hvilke<br />
konsekvenser det vil ha for kinovisningene,<br />
sier sæther til Adresseavisen.<br />
43
44<br />
KULTUR<br />
KOMMENTAR<br />
Kaotisk kamp<br />
HEGE Lind<br />
Kulturjournalist<br />
Vi ventet lenge på avgjørelsen om<br />
hvor det nasjonale pop og rocksenteret<br />
skulle ligge. norske byer<br />
kjempet en kamp som grenset til<br />
det tragikomiske for å overbevise<br />
stortinget om at nettopp de fortjente<br />
statusen som norges rockehovedstad.<br />
namsos, Halden og<br />
Kristiansand overgikk hverandre<br />
i fengende slagord og viste ståpåvilje<br />
og lokalpatriotisme til<br />
det ekstreme. debatten gikk i media<br />
i nærmere tre år før det Trond<br />
Giske hadde visst allerede fra begynnelsen<br />
offisielt ble fastslått:<br />
Rockmuseet skulle til Trondheim.<br />
Men historien tar ikke slutt her.<br />
Månedsvis etter leste vi fremdeles om<br />
plasseringen av senteret i avisene,<br />
hørte om det på radio og så bilder<br />
som vekslet mellom velformulerte<br />
Giske og aggressive trondhjemmere<br />
på tv. Vi ble lei av Giske, og<br />
vi ble lei av aggressive trondhjemmere.<br />
Hvor stor betydning vil det<br />
strengt tatt ha hvor i byen et slikt<br />
senter blir plassert? Vi ble lei av<br />
det oppkonstruerte østbybegrepet,<br />
begynte å bla kjapt forbi de delene<br />
av avisa som omhandla byutvikling,<br />
og mista til slutt helt oversikt over<br />
hva debatten egentlig handla om.<br />
Likevel var vi spente da avgjørelsen<br />
endelig skulle offentliggjøres,<br />
og det er ikke til å legge skjul på at<br />
det var mye forundring, skuffelse og<br />
nysgjerrighet ute og gikk i Trondheim<br />
19. september. Rocksenteret var for<br />
mange synonymt med Østbyen, og få<br />
var forberedt på at et annet alternativ<br />
enn dora skulle vinne anbudsrunden.<br />
ifølge Kultur og kirkedepartementet<br />
arbeidet statsbygg tett med<br />
både dora og Brattørkaia under hele<br />
prosessen, og Brattørkaia As vant på<br />
grunnlag av funksjonalitet, kvalitet<br />
og beliggenhet. samtidig kan det<br />
virke som de økonomiske hensynene<br />
har veid tungt, når alternativet<br />
dora for eksempel krevde 80 000 flere<br />
besøkende i året for å gå i null enn<br />
det Brattøra gjorde. skuffelsen fra<br />
Geir Halmøy i dora As er lett å forstå.<br />
Området rundt dora har et kjempepostensial,<br />
og utviklinga av Østbyen<br />
som <strong>kultur</strong>elt knutepunkt må for all<br />
del ikke stanse ved dette nederlaget.<br />
Kritisk til lukket<br />
– Rocksenteret kunne blitt lagt til Dora dersom vi hadde<br />
fått vite om innvendingene tidligere, mener eiendomsdirektør<br />
Geir Halmøy i Dora AS.<br />
KULTURPOLITIKK<br />
TEKST: MORTEn FisKViK OG MORTEn s. sMEdsRUd<br />
ud@underdusken.no<br />
FOTO: KARi sØRnEs<br />
Kulturminister Trond Giske kunngjorde<br />
20. september at Det nasjonale<br />
opplevelsessenteret for pop og rock<br />
blir lagt på Brattøra, og ikke til Dora.<br />
Eiendomsdirektør Geir Halmøy i Dora<br />
AS synes det er synd at museet ikke<br />
legges til den gamle ubåtbunkeren på<br />
Svartlamon.<br />
– Vi gidder ikke være dårlige tapere,<br />
men det er trist at det ikke ble Dora,<br />
sier Halmøy.<br />
Halmøy innrømmer at han ble veldig<br />
overrasket over avgjørelsen til Kultur-<br />
og kirkedepartementet (KKD), ikke<br />
minst ettersom det virket som om alle<br />
egentlig ønsket at senteret skulle være<br />
på Dora. Men det er først og fremst<br />
selve prosessen Halmøy vil rette en<br />
kritisk pekefinger mot.<br />
– Vi burde fått vite mer fra Statsbygg<br />
da anbudsprosessen pågikk, sier<br />
Halmøy.<br />
TATT FOR GITT: – det er riktig at dora hadde kommunens støtte i den opprinnelige søknaden, og dette kan jo ha satt seg i hodene på mange, sier<br />
kommunaldirektør Gerhard dalen i Trondheim kommune.
prosess<br />
Eiendomsdirektøren hevder at<br />
Statsbygg og KKDs kritikk av Doras<br />
anbud kunne blitt imøtekommet<br />
dersom prosessen ikke hadde vært<br />
så lukket.<br />
– Veldig mange av de manglene som<br />
er tillagt Dora i sluttrapporten kunne vi<br />
ha utbedret hvis vi hadde fått vite om<br />
dem tidligere. Det at prosessen rundt<br />
anbudet ble såpass lukket, gjorde dessverre<br />
dette umulig, sier Halmøy.<br />
– Har fulgt alle regler<br />
Harald Nissen er bystyrerepresentant<br />
for Miljøpartiet De Grønne, og medlem<br />
av «østbyregjeringa». Han stiller seg<br />
bak eiendomsdirektør Geir Halmøy i<br />
Dora AS i kritikken av hvordan Statsbygg<br />
har håndtert prosessen, fra det<br />
ble klart at Dora og Brattøra skulle<br />
kjempe om pop- og rockmuseet, til<br />
Brattøra ble utropt som vinner.<br />
– Prosessen før avgjørelsen har vært<br />
altfor lukket, og har gått altfor fort,<br />
sier Nissen.<br />
Kommunikasjonsdirektør i Statsbygg,<br />
Hege Rygh, kjenner seg ikke igjen<br />
i kritikken, og hevder at Statsbygg og<br />
KKD har sitt på det tørre:<br />
– Vi har fulgt alle regler. Hvis ting<br />
hadde vært uopplyste ville naturligvis<br />
departementet reagert, sier Rygh.<br />
Rygh hevder at anbudsprosesser av<br />
den typen som har vært i forkant av<br />
plasseringen av pop- og rockmuseet<br />
på Brattøra er lukket av natur. Rygh<br />
tror at KKD ville etterspurt opplysninger<br />
dersom departementet hadde<br />
syntes prosessen var tåkelagt.<br />
– Vi har fungert som en rådgiver for<br />
departementet, men det er jo de som<br />
har tatt selve avgjørelsen, sier Rygh.<br />
Pulserende Dora<br />
Harald Nissen mener også at flere<br />
av kriteriene som gjorde at Brattøra<br />
vant anbudskonkurransen er dårlig<br />
begrunnet. Nissen tror at det på lengre<br />
Rockheim til Brattøra<br />
������������������������<br />
MEKTIG MEllAGEr: Om halvannet år skal folket kunne meske seg i pop og rock ved Trondheim havn. (Illustrasjon: Entra Eiendom)<br />
Kulturdepartementet har bestemt at det nasjonale opplevelsessenteret for pop og<br />
rock skal legges til Brattøra.<br />
MUSIKK<br />
TEKST: MORTEN FISKVIK<br />
mortenfi @underdusken.no<br />
FOTO: MARTE LOHNE<br />
18. september off entliggjorde <strong>kultur</strong>minister<br />
Trond Giske hvor i Trondheim<br />
det nasjonale opplevelsessenteret for<br />
pop og rock skal ligge. Kanskje noe<br />
overraskende var det Brattørkaia AS<br />
som vant anbudskonkurransen om<br />
plassering og tilrettelegging. Det nye<br />
opplevelsessenteret for pop og rock blir<br />
dermed lagt til Mellageret på Brattøra.<br />
Departementets konklusjon baserer seg<br />
på anbefalinger fra både Statsbygg,<br />
senterets egen arbeidsgruppe, og samarbeidspartneren<br />
Ringve Museum.<br />
Prisforskjell<br />
De viktigste kriteriene for valget var pris<br />
og funksjonalitet. I Statsbyggs sammenligning<br />
av de to tilbudene understrekes<br />
spesielt forskjellen i pris. Dora AS tilbød<br />
At Quentin Tarantino har en forkjærlighet<br />
for glemte fi lmsjangre er gammelt<br />
nytt. Senest i sommer sto han bak Death<br />
Proof, en hyllest til sekstitallets Grindhouse-fi<br />
lmer. Nå uttrykker regissøren<br />
sin beundring for svensk mykporno fra<br />
seksti- og sytti-tallet, og avslører at han<br />
en leiepris på nesten 13 millioner kroner<br />
per år, mens Brattørkaia AS tilbød en<br />
pris på 8,5 millioner. Med andre ord<br />
var tilbudet fra Dora AS over 50 prosent<br />
dyrere enn Brattørkaias.<br />
– Fire millioner er mange øvingslokaler,<br />
påpekte <strong>kultur</strong>ministeren på<br />
pressekonferansen.<br />
I tillegg har Statsbygg pekt på den<br />
store forskjellen i funksjonaliteten for<br />
de to tilbudene. Spesielt mangelen på<br />
dagslys, en uavklart trafi kksituasjon<br />
og at Doras forslag innebar at senteret<br />
skulle fordeles på to bygninger slo dårlig<br />
ut for bunkeren.<br />
Uenighet<br />
I Statsbyggs konklusjon står det også om<br />
Doras beliggenhet at «planer for byutvikling<br />
og mer <strong>kultur</strong>rettet virksomhet<br />
ikke er så konkrete på nåværende<br />
tidspunkt at de vil ha innfl ytelse for<br />
Opplevelsessenteret når det åpner».<br />
Dette har Kulturdepartementet vært<br />
godt kunne tenke seg å lage en fi lm i<br />
samme gate.<br />
– Jeg kom på tanken om å lage en kul<br />
sexfi lm i Stockholm med noen amerikanere<br />
som besøker sine svenske venner.<br />
Omtrent som jentene i Death Proof, er de<br />
ute på byen og fester og kjører rundt, sier<br />
sikt ville vært klart best at senteret ble<br />
lagt til Dora.<br />
– Innsigelsene om Doras tilgjengelighet<br />
og mangel på parkering skjønner<br />
jeg ikke. Forholdene er ikke bedre på<br />
Brattøra, sier Nissen.<br />
Nissen tror også at pop- og rocksenteret<br />
kunne blitt en mer naturlig<br />
del av bybildet dersom det ble plassert<br />
på Dora og ikke på Brattøra. Spesielt er<br />
han skeptisk til hvorvidt forslaget om<br />
å gjøre en konsertscene til en del av<br />
museet lar seg gjennomføre i en bydel<br />
som stort sett består av kontorbygg.<br />
– Brattøra er en «8 til 16-bydel»,<br />
mens Dora er en del av av et levende<br />
lokalmiljø hvor folk bor. Det ville<br />
vært mye lettere å skape en puls rundt<br />
senteret dersom det hadde blitt lagt<br />
til Dora.<br />
Tatt for gitt?<br />
Kommunaldirektør i Trondheim,<br />
Gerhard Dalen, forstår ikke Nissens<br />
og Halmøys kritikk. Han syns heller<br />
ikke det er Trondheim kommunes rolle<br />
å ta til orde for at pop- og rocksenteret<br />
burde vært lagt til Dora. Dalen<br />
påpeker at det er staten og Statsbygg<br />
som har styrt hele saken, mens Trondheim<br />
kommune har forholdt seg rolig<br />
og ventet på en avgjørelse.<br />
noe uenig i.<br />
– Jeg tror nok Dora hadde passet<br />
bedre inn i kommunens planer for<br />
byen, sa Giske.UD<br />
FOrNØYD: Kulturminister Trond Giske.<br />
KULTUR<br />
Faksimile Tarantino fra <strong>Under</strong> hinter <strong>Dusken</strong> om svensk 25.september porno 2007.<br />
Datatrøbbel<br />
Tarantino til britiske Daily Telegraph.<br />
Skaperen av Kill Bill og Pulp Fiction ser<br />
likevel en liten hake ved hele pornoplanen:<br />
– Om jeg laget en erotisk fi lm, blir<br />
jeg tvunget til å avsløre hva jeg synes er<br />
sexy.<br />
!<br />
POP- OG<br />
ROCKSENTERET<br />
Høsten 2005 bestemte Stortinget at<br />
det nasjonale opplevelsessenteret<br />
for pop og rock skulle legges til<br />
Trondheim.<br />
De to alternativene, Dora AS og Entra<br />
Eiendom, var de eneste tilbyderne.<br />
Det endelige bygget vil ha et<br />
nettoareal på 3325 kvadratmeter,<br />
hvorav halvparten vil være<br />
formidlingslokaler.<br />
Senteret skal innholde én scene,<br />
verksteder, kafé og kontorer,<br />
og skal formidle norsk rock- og<br />
pophistorie formidlingsteknologi og<br />
interaktivitet.<br />
Byggingen av senteret begynner<br />
førstkommende vinter (2007/2008),<br />
og det skal være klart for<br />
overlevering et drøyt år senere,<br />
i mars 2009. Innfl ytting vil skje<br />
etterfølgende vår, før senteret åpnes<br />
sommeren 2009.<br />
Flere it-selskaper kan i framtiden få<br />
sin makt utfordret. Etter dommen mot<br />
Microsoft tror fl ere kommentatorer at<br />
it-kjemper som Apple og Google kan få<br />
trøbbel, melder Ny Tid. EU-domstolen<br />
mener at Microsoft urettmessig har<br />
knyttet andre produkter til Windows.<br />
45<br />
!<br />
KULTUR<br />
– Det er riktig at Dora hadde<br />
kommunens støtte i den opprinnelige<br />
søknaden, og dette kan jo ha satt seg i<br />
hodene på mange, sier Dalen.<br />
– Men da staten la prosjektet ut på<br />
anbud endret jo situasjonen seg. Det<br />
har ikke vært noen grunn til å ta Dora<br />
for gitt i denne saken.<br />
Dalen presiserer også at beliggenheten<br />
langt fra var det viktigste<br />
kriteriet for hvor senteret skulle<br />
ligge.<br />
– Valget handlet mest om hvem som<br />
hadde den beste planen for en organisering<br />
av et museum, sier Dalen.UD<br />
POP-OG<br />
ROCKSENTER<br />
Høsten 2005 bestemte<br />
stortinget at det nasjonale<br />
opplevelsessenteret for pop og<br />
rock skulle legges til Trondheim.<br />
20. september annonserte<br />
<strong>kultur</strong>minister Trond Giske at Entra<br />
Eindom vant anbudskonkurransen<br />
og at opplevelsessenteret vil bli<br />
plassert på Brattøra.<br />
dora As og Entra Eiendom,<br />
var de eneste tilbyderne til<br />
opplevelsessenteret. Etter en<br />
såkalt prekvalifiseringsfase ble<br />
disse to invitert til en dialogfase<br />
hvor det ble samarbeidet tett med<br />
prosjektleder Arvid Esperø og<br />
statsbygg for å utvikle et best mulig<br />
prosjekt.<br />
det endelige bygget vil ha et<br />
nettoareal på 3325 kvadratmeter,<br />
hvorav halvparten vil være<br />
formidlingslokaler.<br />
senteret skal innholde én<br />
scene, verksteder, kafé og<br />
kontorer, og skal formidle<br />
norsk rock og pophistorie<br />
ved hjelp av det fremste innen<br />
formidlingsteknologi og<br />
interaktivitet.<br />
Byggingen av senteret<br />
begynner førstkommende vinter<br />
(2007/2008), og det skal være<br />
klart for overlevering et drøyt år<br />
senere, i mars 2009. innflytting<br />
vil skje etterfølgende vår, før<br />
senteret åpnes sommeren 2009.<br />
45
KULTUR<br />
Mer musikk – mindre mangfold<br />
Musikklivet i Trondheim er høyt prioritert på statsbudsjettet for 2008. Andre kunstsjangere i byen må slite med<br />
knappe ressurser. – Urettferdig, mener direktør Randi Nygaard Lium ved Trondheim Kunstmuseum.<br />
STATSBUDSJETTET<br />
TEKST: CECiLiA nOVAs<br />
novas@underdusken.no<br />
FOTO: sARAH AFEEF<br />
Økningen i bevilgninger til musikkinstitusjoner<br />
er over dobbelt så stor som<br />
økningen av midler til andre <strong>kultur</strong>formål<br />
i Trondheim.<br />
Direktør Randi Nygaard Lium ved<br />
Trondheim Kunstmuseum er ikke fornøyd<br />
med Kultur- og kirkedepartementets prioriteringer:<br />
– Departementet har tatt en vurdering<br />
som jeg er uenig i, sier hun.<br />
– Urettferdig prioritering<br />
Blant vinnerne på <strong>kultur</strong>budsjettet er<br />
Olavsfestdagene, Trondheim Symfoniorkester,<br />
Opplevelsessenteret for pop og<br />
rock, og Trondheim Kammermusikkfestival.<br />
Kunstmuseet i Trondheim mottar<br />
derimot ikke flere midler til programmet<br />
sitt. Museumsdirektør Lium mener dette<br />
er en urettferdig prioritering.<br />
– Jeg synes det er litt rart at rockeprosjektet<br />
og trondheimsfestivalene mottar så<br />
mye penger når vi sliter med veldig knappe<br />
ressurser. Jeg opplever et stort press på<br />
at Kunstmuseet skal vise ambisiøse og<br />
kostbare utstillinger av internasjonal<br />
samtidskunst. For å ha mulighet til dette,<br />
er det nødvendig med økte bevilgninger,<br />
sier hun.<br />
Direktøren mener grunnen til at<br />
billedkunst i Trondheim får mye lavere<br />
bevilgninger enn musikklivet i byen,<br />
har sammenheng med at store deler av<br />
midlene til kunst forsvinner til hovedstaden.<br />
– Opprettelsen av Nasjonalmuseet i<br />
Oslo har lagt beslag på store summer, og<br />
er en viktig årsak til at vi ikke mottar flere<br />
penger enn vi gjør, sier hun.<br />
Hun synes det er merkelig at museet<br />
må slite med knappe ressurser med tanke<br />
Halv milliard til <strong>kultur</strong>en<br />
Til neste år vil Kulturdepartementets<br />
budsjett bli plusset på med 545 millioner<br />
kroner. Kulturformål får 513<br />
millioner kroner mer enn i år, skriver<br />
dagsavisen.<br />
Etter at <strong>kultur</strong>minister Trond Giske<br />
overtok etter Valgerd svarstad Haug<br />
på at Trondheim har en lang tradisjon for<br />
billedkunst, og at flere viktige kunstinstitusjoner<br />
ligger i byen.<br />
Scenekunsten i bakleksa<br />
En som kan glede seg over satsingen på<br />
musikk i byen, er prosjektleder for Opplevelsessenteret<br />
for pop og rock på Brattøra,<br />
Arvid Esperø. Opplevelsessenteret mottar<br />
35 millioner kroner i investeringsmidler<br />
i tillegg til en økning i prosjektmidler på<br />
3 millioner kroner.<br />
– Vi er veldig fornøyde med bevilgningene<br />
i statsbudsjettet for 2008. Trond<br />
Giskes forhold til pop og rock har gjort<br />
at sjangeren endelig får den plassen den<br />
burde hatt for lenge siden, sier han.<br />
Leder for Teaterhuset Avant Garden,<br />
Silje Engeness gratulerer musikkbransjen<br />
med budsjettseieren, men ser en fare<br />
for at noen kunstuttrykk blir prioritert<br />
– Dessverre har scenekunsten i Trondheim<br />
havnet i bakleksa i forhold til andre<br />
uttrykk, beklager hun.<br />
Trondheim ligger etter<br />
Teaterhuset Avant Garden har nemlig ikke<br />
fått økte bevilgninger gjennom statsbudsjettet<br />
for 2008, slik de hadde håpet på.<br />
Teateret er dermed fortsatt avhengig av<br />
tilslag på enkeltsøknader for å finansiere<br />
sitt program, noe som blant annet vanskeliggjør<br />
deres muligheter til å invitere store<br />
internasjonale teaterkompanier.<br />
– Konkurransen om midlene er svært<br />
tøff. Vi kan ikke bare ringe et internasjonalt<br />
kompani vi allerede har invitert og si<br />
«beklager, dere kan ikke komme likevel. Vi<br />
fikk ikke midler til prosjektet,» sier teatersjef<br />
Engeness.<br />
Hun opplever også at fri scenekunst<br />
blir høyere prioritert i Oslo og Bergen enn<br />
i Trondheim.<br />
– Med tanke på vårt aktivitetsnivå<br />
hadde vi håpet på statsstøtte av samme<br />
størrelse som Black Box og BIT Teater-<br />
land, har <strong>kultur</strong>budsjettet økt med<br />
mer enn én milliard kroner. dermed<br />
er den rødgrønne regjeringen ennå et<br />
stykke på vei for å oppfylle det såkalte<br />
<strong>kultur</strong>løftet. innen 2014 skal minst én<br />
prosent av statsbudsjettet gå til <strong>kultur</strong>formål,<br />
ifølge dagsavisen.<br />
HOLDER MASKEN: direktør ved Trondheim Kunstmuseum, Randi nygaard Lium synes<br />
det er rart at rockeprosjekter og musikkfestivaler får så mye støtte mens andre sliter.<br />
garasjen. Det fikk vi dessverre ikke, sier<br />
Engeness.<br />
Nå håper hun på bedre kår for Teater-<br />
Akevitten i vrangstrupen<br />
det lokkes med ddE, Tre små Kinesere<br />
og Vømmøl når Trondheims<br />
bedrifter får invitasjon til «Julebordet<br />
2007». ddE reagerer på at julebordet<br />
blir markedsført til media.<br />
– det stemmer at vi skal spille på<br />
et julebord i Trondheim spektrum 23.<br />
huset Avant Garden og scenekunsten med<br />
Kulturdepartementets scenekunstutredning<br />
som skal legges fram i 2009.UD<br />
november, men det skulle kun markedsføres<br />
mot større bedrifter i Trondheim<br />
og i alle fall ikke direkte til Adresseavisen.<br />
Her har arrangørene gått ut over<br />
sine fullmakter, og det skal vi ta opp<br />
med dem, sier Bård Jørgen iversen i Rai<br />
Rai Entertainment til Adresseavisen.<br />
47
48<br />
KULTUR<br />
«Rykk fram til Levanger»<br />
En ny, nasjonal byversjon av Monopol<br />
er på trappene, og i den forbindelse<br />
ønsker produsenten Hasbro å la<br />
norges befolkning selv få bestemme<br />
hvilke byer og tettsteder som skal<br />
erstatte de gamle gatenavnene. På<br />
nettsiden Monopolspill.no ligger<br />
Trondheim foreløpig på 18. plass,<br />
mens Levanger er helt oppe på<br />
tredje. Levanger ligger med det an<br />
til å få den prestisjetunge plassen<br />
til sinsen. Vil du være med å redde<br />
Trondheims ære, kan du gjøre det<br />
fram til 1. november.<br />
En arkitektonisk sjelereise<br />
NTNUs førsteårsstudenter<br />
i arkitektur gir deg<br />
pausen du fortjener fra<br />
festing og konserter<br />
under UKA. De har nemlig<br />
bygget 18 rom uten<br />
mening.<br />
ARKITEKTUR<br />
TEKST: dAVid BACH<br />
davidba@underdusken.no<br />
FOTO: PÅL sAndnEs<br />
– Av og til må selv levende mennesker<br />
gjenopplives.<br />
Dette ble sagt i fakkellyset utenfor<br />
bygget som nå står ferdig i Høgskoleparken<br />
ved Samfundet. Bygget består<br />
av 18 rom som skal utgjøre en by i<br />
miniatyr. Byen er uten agenda, men<br />
det betyr ikke at bygget ikke spiller noen<br />
rolle.<br />
Uforutsette møter<br />
Fredrik Lund er professor i arkitektur<br />
ved NTNU, og er den som har trukket<br />
i trådene som høstsemesterets prosjekt<br />
«Struktur i landskap» er festet i. Studentene<br />
på første årstrinn på arkitektstudiet<br />
har fått i oppgave å gi en arkitektonisk<br />
tolkning av relasjonell estetikk, som er<br />
ett av UKA-07 sine tema. Lund forteller<br />
hvordan studentene på prosjektet ble<br />
delt opp i 18 grupper med fem studenter<br />
på hver, og at gruppene fikk i oppgave å<br />
tegne og bygge ett rom hver, som sammen<br />
utgjør den nå ferdigstilte byen.<br />
– Ideen har bakgrunn i to punkter.<br />
Vi skulle lage en liten by med mange<br />
forskjellige rom, og disse skulle anvendes<br />
til å oppdage og formidle stemninger og<br />
følelser, sier Lund.<br />
Lund forteller at temaet for prosjektet<br />
Studentdrevet nyhetsside i vekst<br />
Med 3000 månedlige lesere<br />
har Nyhetsblikket.no vokst<br />
seg til å bli mer enn bare<br />
et hobbyprosjekt. Dette<br />
uten å ha brukt en krone<br />
på markedsføring.<br />
MEDIA<br />
TEKST: PER MAGnUs nORdRUM RisEnG<br />
permagr@underdusken.no<br />
FOTO: PÅL sAndnEs<br />
– Vi ønsker å være et alternativ til<br />
tabloidavisene, sier Ragnar Joramo,<br />
redaktør i og initiativtaker bak nettsiden<br />
Nyhetsblikket.no.<br />
Han startet prosjektet i februar<br />
2006. Siden har nettavisen vokst med<br />
i overkant av 3000 unike brukere hver<br />
REDAKTØR: Ragnar Joram gjør det bra med<br />
egen nyhetsside.<br />
måned. Joramo er informatikkstudent<br />
på tredje året, og har ikke all verdens<br />
ressurser å bruke på markedsføring.<br />
Derfor er jungeltelegrafen flittig<br />
brukt.<br />
– Avisa har blitt kjent ved at jeg<br />
og skribentene har fortalt om den<br />
til venner. Vi snakker med folk som<br />
snakker med folk, og sånn sprer det<br />
Priser Solstad<br />
Forfatteren dag solstad har fått Vestfold<br />
fylkeskommunes kunstnerpris for 2007.<br />
«Pris og stipendkomiteen med Kunstnerprisen<br />
2007 ønsker å gi honnør til<br />
forfatteren dag solstad for hans kunstneriske<br />
virke, som har vært med på å prege<br />
norsk litteratur i en årrekke» heter det i<br />
er uforutsette møter, og hvordan disse<br />
utarter seg i de forskjellige rommene.<br />
Stolte studenter<br />
At førsteårsstudentene ble kastet rett i<br />
ilden er det liten tvil om. Dette er noe<br />
av det første de har foretatt seg som<br />
arkitektstudenter. Etter to ukers planlegging<br />
og ni dagers bygging står verket<br />
nå ferdig.<br />
– Det her er vi stolte av, sier student<br />
Synnøve Flobak.<br />
Hun forteller om utfordringen ved det<br />
å faktisk bygge det man har tegnet.<br />
– Dette er helt unikt. Ingen andre<br />
universiteter lar studentene bygge noe i<br />
full skala så tidlig. Det har vært kjempespennende<br />
å være med å snekre selv,<br />
sier hun.<br />
Tar hva som helst<br />
Den lille plankebyen i Høgskoleparken<br />
skal bli stående ut UKA-07, og deretter<br />
rives av de samme studentene som bygde<br />
den. I denne perioden kan hvem som helst<br />
når som helst besøke byen og finne ut hva<br />
det vil si å oppleve relasjonell estetikk i<br />
arkitektonisk form.UD<br />
seg, forklarer Joramo.<br />
Dybde framfor<br />
turbojournalistikk<br />
Redaktøren anslår antallet skribenter i<br />
Nyhetsblikket til å være 10-15. Bidragsyterne<br />
er en blanding av nyervervelser og<br />
gamle kjente som bidrar med vanlige artikler<br />
og bloggartikler. Avisas mål er å gå i<br />
dybden, framfor å være først ute.<br />
– Det er sjelden vi har rene nyhetssaker,<br />
vi har heller kronikker og artikler<br />
som går i dybden, sier Joramo.<br />
Han håper nettsiden kan være en<br />
motvekt til dagens medieutvikling der<br />
nyhetskappløp og forenkling i stadig<br />
større grad danker ut dyptpløyende journalistikk.<br />
– Bakgrunnen for starten av avisa er<br />
den skjeve vinklingen i media som blir<br />
mer og mer tabloid. Det går vi bort ifra.<br />
en pressemelding fra forlaget Oktober.<br />
solstad er en av etterkrigstidens mest<br />
anerkjente norske forfattere. Han vant<br />
nordisk Råds litteraturpris for Roman<br />
1987 i 1989, men er også kjent for sine<br />
bøker om VM i fotball, sin fortid i mlbevegelsen<br />
og sitt bustete hår.<br />
UTVIKLING: På én uke har plankebyen i<br />
Høgskoleparken ved samfundet vokst fram<br />
i UKAs regi.<br />
Vi prøver å vise de andre sidene av saker<br />
i nyhetsbildet, sier 25-åringen.<br />
Teknologien forenkler<br />
Selv om artiklene på Nyhetsblikket er<br />
skrevet av nærmere 15 ulike journalister,<br />
gjør Ragnar Joramo det meste av arbeidet<br />
selv. Han skriver saker og sender e-post til<br />
skribenter – alt fra sin egen pc.<br />
– Avisen har ingen egne lokaler, det ville<br />
naturlig nok blitt en ganske stor utgiftspost.<br />
Alt arbeidet gjør jeg hjemmefra, det<br />
er det som er så fint med dagens teknologi,<br />
sier han.<br />
Selv om arbeidet med nettstedet fortsatt<br />
er på hobbystadiet og ikke gir noen<br />
inntekter, tar det nok tid til at det går på<br />
studiene løs.<br />
Joramo er klar på hva han vil videre:<br />
– Drømmen er å kunne leve av nettavisen.UD
Ny filmdirektør<br />
nåværende direktør for det norske<br />
samlaget, nina Refseth, skal fra 1.<br />
januar 2008 lede det nye nasjonale<br />
filminstituttet. Refseth har ingen<br />
tidligere erfaring fra filmverdenen,<br />
og sier selv til Filmweb at hennes<br />
filmfaglige bakgrunn er svært tynn.<br />
imidlertid er <strong>kultur</strong>minister Trond<br />
Giske komfortabel med hennes<br />
manglende filmerfaring. Han anser<br />
hennes brede erfaring fra samarbeid<br />
mellom stat og <strong>kultur</strong>institusjon,<br />
som et godt nok grunnlag for<br />
ansettelsen.<br />
det nye filminstituttet vil bestå av<br />
det tidligere filminstituttet, norsk Filmfond,<br />
norwegian Film Commission og<br />
norsk Filmutvikling.<br />
Se, en løvetann!<br />
Trondheims kunststudenter setter endelig sitt preg på<br />
bybildet. Kunstkonsulent Ulrika W. Johansen er fornøyd.<br />
KUNST<br />
TEKST: MARTE BORHAUG<br />
martebo@underdusken.no<br />
En overproporsjonert løvetannskulptur<br />
står på Tiller. Enten du sykler, rusler eller<br />
kjører er det umulig å ikke få øye på den.<br />
– Dette er et av de mest synlige kunstverkene<br />
i bybildet på lenge, sier en fornøyd<br />
kunstkonsulent Ulrika Wallin Johansen<br />
i Trondheim kommune.<br />
Det er de tre studentene Niklas Mulari,<br />
Are Blytt og Mikael Nilsson som står bak<br />
den enorme kreasjonen:<br />
– Jeg synes resultatet er blitt perfekt,<br />
sier en stolt Blytt.<br />
Han går nå sitt siste år på Kunstakademiet<br />
i Trondheim (KiT), og er<br />
veldig takknemlig for å ha fått være med<br />
å utsmykke byen.<br />
– Prosjektet startet for nesten fire år<br />
siden, og resultatet skal bli stående permanent.<br />
Kommunen og KiT har fått til et<br />
kjempeflott tiltak. Det er positivt for<br />
!<br />
GENERATOR<br />
Prosjekt for midlertidig kunst i<br />
det offentlige rom, arrangert av<br />
Trøndelag senter for samtidskunst<br />
og Trondheim kommune.<br />
Resulterte i ni kunstverk i<br />
Trondheim by, laget av til sammen<br />
tretten kunstnere. Prosjektet<br />
foregikk i perioden 9. juni 30.<br />
september.<br />
både bybildet og for skolen og studentene,<br />
forteller han.<br />
– Satser på utfordrende kunst<br />
I fjor høst fortalte kunstkunsulent Ulrika<br />
Wallin Johansen til <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong><br />
at kunsten i Trondheims bybilde var<br />
ensformig og kjedelig. Gjennom sommerens<br />
kunstprosjekt Generator har byens<br />
borgere allerede fått oppleve nysatsningen<br />
på mer utfordrende kunst. Hytter i trærne<br />
bak Vår Frues kirke, sandkassekunst og et<br />
økologisk hus var bare tre av de midlertidige<br />
kunstverkene Trondheim bød på<br />
i sommer.<br />
– Tilbakemeldingene fra publikum har<br />
stort sett vært positive. Noen har ment at<br />
prosjektet var litt for usynlig, sier Wallin<br />
Johansen, men kan ikke si hvorvidt Generator<br />
vil bli et varig prosjekt.<br />
– Kunne byens kunststudenter vært mer<br />
inkludert i Generator?<br />
– Jeg er enig i at studentene kunne<br />
vært en større del av prosjektet, men det<br />
var åpen innsending av prosjektforslag,<br />
og jeg tror ikke det var mange forslag fra<br />
studenter. Men vi kunne samarbeidet med<br />
institusjonene i større grad enn vi gjorde i<br />
Generator, sier Wallin Johansen.<br />
– En piff for byen<br />
På KiT har det vært mye prat om Generator-prosjektet,<br />
kanskje i motsetning til<br />
i andre studentmiljø:<br />
– Det er jo musikk som ruler. Trondheim<br />
er en realfagsby, og da er det vel<br />
generelt litt mindre kunstinteresse, tror<br />
kunststudent Pernille Elida Fjorand.<br />
Hun er positiv til at kommunen nå<br />
prioriterer utprøvende kunst.<br />
– Det er kjempepositivt. Det er en<br />
piff for byen at man kommer seg vekk<br />
fra skulpturer som skal stå for evig, sier<br />
Fjorand.<br />
Hun mener Trondheim er litt for streng<br />
På PFU-toppen<br />
dagbladet har så langt i år blitt klaget<br />
inn for Pressens Faglige Utvalg (PFU)<br />
17 ganger. i fjor fikk de 21 klager, der<br />
papiravisen og nettavisen til sammen ble<br />
felt åtte ganger. sammenlignet med VGs<br />
papiravis og nettavis kommer dagbladet<br />
dårlig ut. VG ble klaget inn for PFU 14<br />
ganger i 2006, og ble felt kun én gang,<br />
skriver nA24 Propaganda.<br />
i bybildet.<br />
– Det er så mye som ikke er lov her, litt<br />
sånn «ikke tagg, ikke heng opp plakater».<br />
Hvis man skal kalle seg en storby, bør man<br />
la innbyggerne få lov til å påvirke bybildet,<br />
sier hun.<br />
– Men Trondheim er en romslig by<br />
hvis du tar initiativ, legger hun til.<br />
KULTUR<br />
Mediesyndikatet<br />
norges studentmedier inngår samarbeid,<br />
melder journalisten.no.<br />
Avisene Hugin, studvest, Ventus,<br />
inside og Universitas skal begynne<br />
å samarbeide om redaksjonelt stoff.<br />
– Vi har alle hatt tanker om samarbeid<br />
tidligere, og nå er vi blitt<br />
enige om å sette i gang, sier Øystein<br />
Jorem, ansvarlig redaktør i Hugin.<br />
SESONGUAVHENGIG: Løvetennene i rundkjøringen på Tiller er kunstige i dobbel forstand.<br />
– Jeg synes resultatet er blitt perfekt, sier en stolt Are Blytt som har vært med å utvikle<br />
prosjektet. (Foto: Vegar Moen)<br />
Romsligheten bestemmes av<br />
kommunen, og Ulrika Wallin Johansen<br />
tror de kan være med på å hjelpe unge<br />
kunstnere inn i bybildet.<br />
– Vi prøver å rekruttere unge kunstnere<br />
til kuratorer for kunstprosjekter,<br />
og gjennom utsmykningsordningen,<br />
sier hun.UD<br />
49
ta delstudier på norsk i utlandet<br />
Ledige studieplasser våren 2008:<br />
Ett semester. 30 studiepoeng. Kan inngå i norske Bachelorgrader. Støtte fra Lånekassen*. <strong>Under</strong>visning på norsk.<br />
*Studenter har rett på støtte fra Lånekassen fordi de blir tatt opp på en Bachelorgrad ved en av høgskolene vi samarbeider med. Høgskolen har det faglige ansvaret for studiet, inkludert eksamen på studiestedet. Studiene inngår i norske høgskolegrader.<br />
For flere studietilbud, se www.gatewaycollege.no<br />
spansk<br />
Cuba, Spania, Mexico<br />
Spansk er det tredje mest talte<br />
språket i verden. Ved våre<br />
studiesteder i Mexico, Spania<br />
og på Cuba kan du praktisere<br />
språket både i undervisningen<br />
og der du bor. Vi tilbyr spansk<br />
på nybegynnernivå, og for de<br />
som har forkunnskaper tilsva-<br />
rende C/B-språk fra videre-<br />
gående.<br />
exphiL og exfac<br />
Bali, Brasil, Mexico, New York<br />
Grip muligheten til å studere exphil<br />
og exfac ved et av våre studiesteder<br />
i Brasil, Bali, Mexico eller i New<br />
York. Fagene gir en innføring i<br />
filosofihistorie, etikk og vitenskaps-<br />
filosofiske temaer. Exphil og exfac<br />
er obligatorieske deler i de fleste<br />
Bachelorgrader i Norge, og gir et<br />
godt grunnlag for videre studier.<br />
idrett<br />
Bali, Brasil, California, Engelberg<br />
Med Gateway College kan du studere<br />
idrett på spennende studiesteder som<br />
Bali, Brasil, California og Engelberg.<br />
Du kan delta ett semester eller ta<br />
et årsstudium. Faget tar for seg den<br />
obligatoriske teorien, samtidig som<br />
du blir kjent med eksotiske idretter<br />
som surfing, capoeira, kick boxing og<br />
sandvolleyball.<br />
Tlf: +47 22 40 25 90 www.gatewaycollege.no<br />
<strong>Under</strong> dusken.indd 1 04.10.2007 11:32:14
Historie under hammeren<br />
Lørdag 7. oktober var det definitivt slutt for Café<br />
Erichsen. Det ærverdige konditoriet har ikke sett så<br />
mange gjester på en mannsalder eller to, om noensinne.<br />
KULTURREPORTASJE<br />
TEKST: dAVid BACH<br />
davidba@underdusken.no<br />
FOTO: sARAH AFEEF<br />
Klokken er kvart på to. Auksjonen<br />
som skal selge unna restene av Café<br />
Erichsen starter om ett kvarter. Lokalet<br />
er stappfullt. Folk går rundt og kikker<br />
på gjenstandene som snart skal legges<br />
ut for salg. Det snuses på antikvitetene<br />
som ligger plassert utover hele lokalet.<br />
Ved baren kan man registrere seg<br />
som budgiver. Noen har møtt opp av<br />
nysgjerrighet for hva som måtte være<br />
til salg, noen vil sikre seg klenodier og<br />
antikviteter. Andre er til stede av rent<br />
nostalgiske grunner.<br />
Café Erichsen er proppfull av<br />
historie. Det er nesten 150 år siden<br />
fortellingen begynte, med konditoriet<br />
«Conditorie og Cafè», som ble startet<br />
opp av Ernst Erichsen i 1858. Fem generasjoner<br />
senere, er det Ole Erichsen<br />
som nå må se at familiebedriften<br />
hamres ut av lokalet, gjenstand for<br />
gjenstand. For selv om konditoriet<br />
en gang var et stamsted for mange,<br />
har det de siste årene gått på dampen<br />
av det som én gang var.<br />
Vemodig<br />
Midt inne i havet av mennesker møter<br />
jeg tidligere stamgjest Jan Trygve<br />
Marc. Spørsmålet er en klisjé, men<br />
har kanskje aldri passet bedre.<br />
– Hva føler du nå, Jan Trygve?<br />
– Dette er vemodig. Svært vemodig.<br />
Når man billedlig talt har vokst opp<br />
her, etter at foreldre og besteforeldre<br />
også har vært stamgjester, er det selvfølgelig<br />
trist å se at det nå er definitivt<br />
slutt.<br />
Marc innrømmer at han ikke har<br />
vært like mye på Erichsen de siste<br />
årene.<br />
– Jeg var her mye oftere før, ja. Det er<br />
jo sånn at det tynnes ut i rekkene etter<br />
hvert, når stamgjestene blir eldre og<br />
eldre, og nye generasjoner uteblir. Da<br />
har man ikke så mye å komme hit for<br />
lenger. Dermed blir det også vanskelig<br />
å holde driften i gang. En og annen 70åring<br />
som kommer haltende inn med<br />
stokken for en kopp te annenhver uke<br />
er jo ikke noe å drive konditori på,<br />
forklarer han.<br />
Anspent stemning<br />
Klokken nærmer seg to og auksjonsstart.<br />
Tross håp om en bittersøt ende hersker det<br />
en noe anspent stemning. Høflighetsfrasene<br />
uteblir, til fordel for kontante «Fløtt<br />
dæ» når noen står i veien for en sittende<br />
budgiver. Folk trenger seg gjennom<br />
mengden og nærmest knuffer for å komme<br />
litt lenger fram mot auksjonens midpunkt.<br />
Der fremme, på det øvre platået innerst i<br />
lokalet, står auksjonariusen nå klar med<br />
hammeren. Han slår den i en av lokalets<br />
bærebjelker for å kreve forsamlingens<br />
oppmerksomhet. Auksjonen er i gang.<br />
Siste kapittel<br />
«Siste kapittel skrives nå», erklærer auksjonarius,<br />
før første gjenstand, en gammel<br />
plakat, holdes opp og selges for en lavere<br />
pris enn forventet. Det viser seg at det<br />
meste vil selges for mindre enn håpet på.<br />
I begynnelsen av auksjonen går det meste<br />
for under tusenlappen. Det er først når<br />
den karakteristiske gullkringla, som har<br />
hengt utenfor en årrekke holdes opp, at<br />
man kan høre en litt høyere sum. Men<br />
utgangsprisen er likevel ikke mer enn tre<br />
tusen.<br />
På forhånd utmerket auksjonsgjenstand<br />
nummer 50 seg som et mulig<br />
høydepunkt i inntektene. Baren. Her er<br />
det ikke snakk om å selge alt som ikke<br />
er spikret fast. Om det så går i ett med<br />
gulvflaten; kan man få penger for det, skal<br />
det ut. Men ingen vil ha baren. Først vil<br />
mannen med hammeren ha tretti tusen<br />
for den. Ingen nummerlapper er å se.<br />
Hammermannen spør om noen vil foreslå<br />
et lavere bud selv. Noe blir ropt fra en sittegruppe<br />
i hjørnet, de fleste hører ikke hva,<br />
men hammeren synes det er for lavt. Ingen<br />
ville ha baren i dag.<br />
Klesbutikk<br />
Utenfor rusler kjøpeglade trondheimsinnbyggere<br />
opp og ned Nordre gate. Snart<br />
kan de få et nytt sted å rusle til – nok en<br />
butikk som fint takler husleien og mer til.<br />
Jeg hører hammeren slå nok en gang. Nok<br />
en gang litt tidligere enn mannen bak den<br />
hadde håpet, før jeg går ut. Neste gang jeg<br />
entrer historiske Erichsengården, skal jeg<br />
shoppe klær som alle andre.UD<br />
KULTUR<br />
SISTE REIS: Kundene tråkker over terskelen på Café Erichsen for nest siste gang. Kafeen<br />
viker nå plassen for kleskjeden Zara etter 150 år i bransjen.<br />
51
www.ramboll.no<br />
Lurer du på hva en nyutdannet jobber<br />
med i et rådgivende firma?<br />
Rambøll Norge og Rambøll Oil & Gas er Dagens Bedrift<br />
under UKA torsdag 11. oktober! Besøk oss på stand på Stripa<br />
hele dagen og hør foredraget kl 13:00 i Auditorium Kjel 1.<br />
For mer informasjon om Rambøll Norge AS se<br />
www.ramboll.no
MIN ANBEFALING<br />
JONAS<br />
SKYBAKMOEM<br />
Frontmann i<br />
John Doe<br />
Bok<br />
Richard Fords Rock Springs. En novellesamling<br />
fra 1987. Enkle, poengterte<br />
historier om brokete familierelasjoner<br />
på den amerikanske landsbygda.<br />
Musikk<br />
definitivt den nye Bruce springsteenskiva<br />
Magic. Jeg hører bare på<br />
springsteen, jeg. Veit ikke om det er<br />
et godt tegn for noe som helst.<br />
Film<br />
This Is England går på kino nå. Thatcher<br />
stelte i stand mye faen, men det ble mye<br />
bra musikk og fine hårsveiser av det.<br />
Må også nevne The Future Is Unwritten,<br />
filmen om Joe strummer. selv om den<br />
har en litt klam sitterundtleirbålettematikk<br />
som ramme.<br />
Teater<br />
Jeg husker at jeg så Kåre Conradi i Glassmenasjeriet<br />
for mange år siden. den<br />
gang virka han som en bra skuespiller<br />
og en ålreit fyr. Unngå den mannen.<br />
Avis<br />
Adressa, Aftenposten og dagbladet er<br />
ålreite. Kanskje også dagsavisen, men<br />
jeg kommer til å boikotte dem dersom<br />
de ikke slutter å mase om nye Takters<br />
30årsjubileum snart. ikke kall meg<br />
historieløs – heller historielei: Ja da,<br />
dere var der da punken kom til norge.<br />
Ja da, det var sikkert gøy, og ingenting<br />
har siden vært bedre.<br />
Tegneserie<br />
Jason. Enkel strek og stor fortellerkunst.<br />
Martin Kellermans Rocky på daglig basis.<br />
Rocky sier mer om å være ung voksen i<br />
dag enn alt annet jeg har lest. Kanskje<br />
har jeg ikke lest nok?<br />
TV<br />
Champions League er en hit. Men etter<br />
Chelseakampen hadde jeg håpet at det<br />
skulle gå bedre. Ole Christer Basma.<br />
Gammel, nå.<br />
Billedkunst<br />
den svenske fotografen Lars Tunbjörks<br />
skråblikk på Folkhemmet er knallbra.<br />
Får meg til å tenke på storlien, verdens<br />
tristeste sted.<br />
Av Sindre Midttun<br />
Panisk ungdom<br />
LITTERATUR<br />
TEKST OG FOTO: MORTEn sKiPEnEs sMEdsRUd<br />
mortes@underdusken.no<br />
Tiger Garté er en medieproduksjonsstudent<br />
fra Surnadal som debuterer med<br />
boka Burnout på Aschehoug forlag 9.<br />
oktober. Han er litt forundret over at han<br />
havnet i rollen som romanforfatter.<br />
– Helst vil jeg bli filmregissør. Den<br />
første tilbakemeldingen jeg fikk fra forlaget<br />
var også at manuset mitt var for filmatisk.<br />
Det var for mange scener, og for få skildringer<br />
av følelser. Nå har vi fiksa på dét,<br />
sier Tiger Garté.<br />
Gartés debutroman handler om de to<br />
kompisene Trym og Robban som strever<br />
med å takle overgangen fra barndommens<br />
vennskap til ungdomstida der mye dreier<br />
seg om å bli akseptert av andre.<br />
– Ungdomstida handler om å prøve<br />
å passe inn. Det er ofte slik at man må<br />
støte ut andre for å være på innsiden selv.<br />
I forholdet mellom de to hovedpersonene<br />
er det Trym som må «ofre» kameraten<br />
Robban når Robban faller utenfor.<br />
Fra virkelighet til fiksjon<br />
Tiger Garté vegrer seg for å kalle Burnout<br />
en ungdomsroman, og presiserer at det<br />
er en voksenroman som handler om<br />
ungdomstida. Han innrømmer at historien<br />
delvis er basert på egne erfaringer,<br />
uten at den kan kalles selvbiografisk av<br />
den grunn.<br />
– Noen har sagt at historien begynner<br />
i virkeligheten og ender i fiksjonen. Sånn<br />
er det med meg også. Boka baserer seg<br />
på virkeligheten, men er selvfølgelig<br />
likevel fiksjon.<br />
Garté ser ikke bort fra at folk fra<br />
hjembygda kan bli fornærma av miljøbeskrivelsene<br />
i boka, men har ennå ikke<br />
hatt mulighet til å få bekrefta, eventuelt<br />
avkrefta, denne antakelsen.<br />
– Ingen i min nærmeste krets har<br />
lest boka. At man aldri skal vise fram<br />
noe halvferdig, er en regel jeg forholder<br />
meg strengt til. Det er bare forlaget og<br />
jeg som har lest manuset.<br />
6000 sider<br />
Sammen har til gjengjeld forlaget og<br />
forfatteren redigert Burnout til gangs.<br />
Medieproduksjonsstudenten anslår at<br />
det totale antallet sider han har skrevet<br />
til boka de siste to årene ligger mellom<br />
5000 og 6000.<br />
– Boka har vært fram og tilbake<br />
KULTUR<br />
FILMATISK: Tiger Garté ville egentlig bli filmregissør, men debuterer med en roman med 120 kapitler om bygdeungdom og prøvelser av<br />
vennskap på Aschehoug forlag 9. oktober.<br />
Tiger Garté har skrevet 6000 sider i arbeidet med romandebuten<br />
Burnout. Intens redigering gjør at han sitter<br />
igjen med 271 sider om råning og å være utenfor.<br />
mellom forlaget og meg minst 20 ganger.<br />
At det skulle være så mye etterarbeid,<br />
hadde jeg ikke forventet.<br />
Garté synes redigeringsprosessen har<br />
vært spennende, men til tider også frustrerende.<br />
– Jeg satt hele påsken i fjor og jobba<br />
fram 40 sider som jeg virkelig hadde troa<br />
på, men som forlaget ikke likte. Det endte<br />
med at de ble kutta.<br />
Resultatet av to års etterarbeid er<br />
en fragmentert roman med hele 120<br />
kapitler. Tiger mener likevel at boka<br />
bør være lett å lese.<br />
– Romanen består av 120 små historier<br />
som alle bidrar til å fylle ut helheten.<br />
Historiene foregår kronologisk, fra<br />
hovedpersonene er i barndommen til<br />
de er i slutten av tenårene.<br />
Alvorlig, men morsom<br />
Til tross for at det er filmregissør Tiger<br />
Garté egentlig vil bli, har han allerede<br />
startet både på en potensiell andre- og<br />
tredjebok. Han tror han er bedre rustet<br />
for framtidige utgivelser etter den strevsomme<br />
prosessen med Burnout.<br />
– Jeg vil ikke si så mye om de neste<br />
prosjektene, men jeg kan røpe at det<br />
dreier seg om en voksenbok og en<br />
barnebok. Voksenboka omhandler<br />
alvorlige temaer på en morsom måte.<br />
Den skal ta et oppgjør med etablerte<br />
fordommer, sier Tiger Garté.UD<br />
Burnout er anmeldt på side 58.<br />
53
KULTURTEGN<br />
Filmen står på<br />
USA, 1972: Spillselskapet Atari lanserer<br />
et enkelt tennis-inspirert spill der en<br />
liten prikk spretter mellom to bevegelige<br />
streker. Spillet prøvelanseres<br />
på en bar der det i løpet av to uker<br />
kollapser grunnet et overstrømmende<br />
antall mynter. Samme år regisserer<br />
Francis Ford Coppola et epos om mafiafamilien<br />
Corleone. Filmen blir den<br />
mest sette filmen noensinne i USA,<br />
tjener inn over fem millioner dollar i<br />
54<br />
Tvspillet går filmen i næringen, og har attpåtil rekruttert Peter Jackson<br />
Er spillet den nye filmen?<br />
TEKST: PER MAGnUs nORdRUM RisEnG permagr@underdusken.no ILLUSTRASJON: ARnE sKEiE<br />
åpningshelgen og vinner blant annet<br />
Oscar for beste film.<br />
35 år seinere er gapet mellom film<br />
og tv-spill betydelig minsket. Egne<br />
avvenningsklinikker blir opprettet<br />
for folk som ikke klarer å ta blikket<br />
av skjermen. Titler som Buzz, Guitar<br />
Hero og Singstar er faste innslag på<br />
utallige vorspiel hver helg, og nylig<br />
feide Microsofts Halo 3 treer-kollegaen<br />
Spider-Man 3 av banen som mest<br />
innbringende medium på ett døgn.<br />
Hvor vil dette ende?<br />
– Jevn økning<br />
Rune Fjeld Olsen er spillanmelder i<br />
VG, og har mange års erfaring med<br />
tv-spill. Ifølge ham er det ikke bare<br />
partyspillene som skal ha æren for<br />
de siste årenes oppsving i spillverdenen.<br />
– Det har vært en jevn økning der<br />
eldre spillere fortsetter spillingen også<br />
når de blir voksne. I tillegg har det<br />
kommet en del spill som for eksempel<br />
Singstar som omfavner større grupper<br />
mennesker.<br />
Han tror mange vegrer seg for å<br />
spille på grunn av tv-spillets fremmede<br />
natur, men mener også at dette vil være<br />
noe som går over med tiden.<br />
– Det å sette seg inn i hvordan<br />
en kontroller fungerer er egentlig
spill<br />
og Steven Spielberg.<br />
veldig enkelt, men for mange<br />
er det en innsats de ikke<br />
orker å gjøre. For den<br />
o p p v o k s e n d e<br />
generasjonen vil<br />
dette allikevel<br />
komme til å være<br />
et medium på lik<br />
linje med de andre<br />
mediene, sier Olsen.<br />
Sammenlignet<br />
med filmen som har<br />
godt over 100 år på<br />
baken, er tv-spillet<br />
som populærfenomen<br />
knapt ute av<br />
tenårene. VG-journalisten<br />
mener mediet nå<br />
har modnet, og at det også er noe av<br />
grunnen til oppsvingen.<br />
– Jeg tror vi ser et medium som er<br />
i ferd med å bli voksent, som har blitt<br />
mer fullkomment og som appellerer<br />
til mange, sier han.<br />
Den nye spillefilmen<br />
Selv om film og spill er to adskilte<br />
medier, skjer det likevel oftere og oftere<br />
at det ene flytter over i det andre. Spill<br />
som Resident Evil, Tomb Raider og<br />
Doom er overført til det store lerretet,<br />
og en lang rekke filmer får hvert år<br />
sine egne lisensierte spill.<br />
Og det som før bare var reklameeffekter<br />
på lik linje med t-skjorter, penal<br />
og plakater, har etter hvert utviklet seg<br />
til å bli et stadig mer innbringende<br />
komponent ved filmlanseringer. I spillversjonen<br />
av King Kong var regissør<br />
Peter Jackson selv med på å utvikle<br />
spillet, og skuespillerne lånte stemmer<br />
til karakterene, en løsning som blir<br />
stadig mer vanlig.<br />
Per Haddal har vært filmanmelder<br />
i Aftenposten i en mannsalder. Han er<br />
lite bekymret over spillutviklingen.<br />
– Det er bare de største Hollywoodproduksjonene<br />
som berøres av dette.<br />
Det finnes en stor filmproduksjon over<br />
hele verden som ikke trekkes inn, sier<br />
han.<br />
Haddal ser overhodet ikke på tv-spill<br />
som noen reell konkurrent til filmen, og<br />
tror heller ikke på en mulig framtidig<br />
sammensmelting av de to mediene.<br />
– Sammensmelting i større skala<br />
har jeg ingen tro på. Ingen av massemediene<br />
har hittil forsvunnet selv om<br />
nye konkurrenter har kommet til, det<br />
er kun teknologier som blir borte. Jeg<br />
tror begge medier vil greie seg utmerket,<br />
både i samspill og som konkurrenter,<br />
men ikke minst som uavhengige størrelser,<br />
sier han.<br />
Lights, camera ... Game Over?<br />
Men ikke alle er enige med Haddal.<br />
Hollywoods kanskje største produsent,<br />
Jerry Bruckheimer, svarte dette på<br />
spørsmålet fra nettstedet Hollywood<br />
Reporter da han ble spurt om spill kan<br />
danke ut film i framtiden:<br />
– Tenker du på at filmene forsvinner<br />
helt, og at bare dataspillene gjenstår?<br />
Vel, hvis du kan putte spillkonsoller i<br />
kinosalene, er det en mulighet. Det er en<br />
annen måte å underholde på. Men jeg<br />
tror at når man snakker om den opplevelsen<br />
av å gå på kino, så vil det aldri<br />
forsvinne.<br />
Og Bruckheimer er ikke den eneste i<br />
Hollywood som har gjort seg opp noen<br />
tanker om det fremadstormende mediet.<br />
Legendariske Steven Spielberg har hele<br />
tre spill under utvikling med selskapet<br />
Electronic Arts.<br />
– Utfordringen er om spillet kan<br />
ha en følelsesmessig påvirkning på<br />
spillerne samtidig som de aktivt manipulerer<br />
verdenen, uttaler Spielberg til<br />
Newsweek.<br />
Det er likevel regissør-kollega Peter<br />
Jackson som tilsynelatende har tatt det<br />
mest spennende steget. Sammen med<br />
utvikleren av Halo-serien, Bungie, er<br />
han i ferd med å utvikle et helt nytt<br />
konsept i grenseland mellom film og<br />
spill.<br />
– Det er ikke et spill, ikke en film,<br />
men en kombinasjon av de to. Det vil<br />
ikke være som en tradisjonell spillopplevelse,<br />
men det vil heller ikke være som<br />
å se på en dvd der du passivt ser på det<br />
KULTURTEGN<br />
som hender foran deg, har Jackson sagt<br />
om prosjektet i et intevju på spillnettstedet<br />
Gameroobie.no.<br />
Framtiden i våre hender<br />
Tilbake i Norge ser Rune Fjeld Olsen<br />
lyst på tv-spillets framtid, selv om<br />
han mener mediet fortsatt har mye å<br />
gå på.<br />
– Nå er det veldig få spill som gjør<br />
noe annet enn å underholde. Det ligger<br />
et potensial der som ikke er utnyttet,<br />
sier han.<br />
Olsen tror kombinasjonen av filmregissører<br />
og bedre teknologi kan være<br />
en nøkkel i framtidens utvikling.<br />
– Det er interessant at de to som<br />
bruker data mest i filmene sine begge<br />
er inne i spillverdenen. Folk med slik<br />
bakgrunn har mye å tilføre spillbransjen,<br />
sier han, før han legger til:<br />
– Hvis du tar grafikken i filmer som<br />
Shrek, så er spillene der nesten allerede.<br />
Og da får man muligheter til<br />
for eksempel ansiktsuttrykk, som vil<br />
gi muligheter for enda mer engasjerende<br />
historier.<br />
Og på spørsmål om tv-spill vil ta<br />
igjen filmen i popularitet, er svaret<br />
klart:<br />
– Om ti år tror jeg folk kommer til<br />
å se på denne diskusjonen på lik linje<br />
med diskusjonene som var hvorvidt<br />
mobiltelefon og internett ville slå an<br />
eller ei.UD<br />
55
56<br />
ANMELDELSER UKA-07 SPESIAL<br />
REVY UKA - 07<br />
UKErevyen Manifest – Storsalen – Bypremieren<br />
lørdag 6. oktober<br />
TEKsT: MARTE BORHAUG<br />
martebo@underdusken.no<br />
FOTO: THOR CHRisTiAn HOBæK<br />
Et ambisiøst manifest<br />
Årets UKErevy er imponerende profesjonell, overraskende<br />
og modig. Morsom? Jo da, relativt festlig. Men først og<br />
fremst er Manifest en revy med dristig forakt for revytradisjonens<br />
konvensjoner. i stedet for den oppbrukte<br />
sketsjsangsketsjdansoppbygningen har årets UKErevy<br />
valgt å lage, tja, hva skal man kalle det? En teaterrevy?<br />
Og de kommer mer eller mindre godt ut av det.<br />
Manifest har en tydelig rød tråd: historien om Mifesto,<br />
spilt av Fredrik Abrahamsen. En oppblåst narsissistisk<br />
egoist som skal feire bursdagen sin og ender opp med å<br />
erklære seg å være den hellige treenigheten og skaperen<br />
av mennesket. Med seg på scenen har Mifesto den sjalu<br />
lakeien Jørdis, som midtveis i revyen gjennomfører et<br />
mislykket kuppforsøk mot Mifesto. i tillegg møter vi tre<br />
snåle figurer kalt gnarker. de er absurde fabelfigurer i<br />
blå kostymer, som klumser rundt uten en eneste replikk.<br />
Merkelig, men absolutt morsomt.<br />
Mifesto er diktatoren i oss, en ytterste egoisme og selvopphøyelse,<br />
og hans historie fortelles i små biter gjennom<br />
hele revyen. det er et spennende eksperiment, men histo<br />
rien føles uforløst. Jeg savner en oppklaring. Jeg vil<br />
se Jørdis overvinne Mifesto til gnarkenes jubel, og jeg<br />
vil se Mifesto falle sammen og innse sin begrensning.<br />
det er som om revyen har løpt et vellykket maraton,<br />
men så stopper den like før målstreken.<br />
innimellom de absurde møtene med Manifesto og<br />
gjengen hans, finner vi resten av revyrepertoaret.<br />
Her er balladen om livet, himmelsk sunget av skuespiller<br />
silje Aurora Løkken, sketsjene om venting på<br />
bussholdeplassen, familiemiddag med svigers, og det<br />
uunngåelige dansenummeret med jenter i korte skjørt<br />
og nettingstrømper.<br />
Vi møter en fortvilt voldtektsmann som har startet<br />
enkeltmannsforetak på grunn av arbeidsvilkårene i<br />
voldtektsbransjen. Vi bygger team med en enerverende<br />
og lite pedagogisk teambuilder i Else Camilla<br />
seknes skikkelse: «Her er du Frank. Jeg prøver å dytte<br />
deg opp en imaginær skråning, men du butter Frank.<br />
Og det er ganske slitsomt for meg.» Guttene på scenen<br />
bringer oss så tilbake til nittitallet med en trancelåt og<br />
muskuløse dansende svette menn. Manifest tar også<br />
et oppgjør med tyske Rammstein i et sangnummer<br />
som kulminerer i at publikum skriker «Jägermeister,<br />
jägermeister» på oppfordring fra vokalisten.<br />
To av revyens bedre nummer er likevel<br />
enmannsprestasjoner. Per Jørgen Olsen spiller en<br />
kjærlighetssang i en herlig parodi av Lars Lillo stenberg<br />
og Thomas dybdahl. Latteren er på et absolutt<br />
høydepunkt når han stønner fram kjærlighetssorgen<br />
i ekte dybdahlsk sjargong. det samme kan man si om<br />
Askepott i ekspressfart, utført av Per Koren nesheim,<br />
som spiller samtlige roller og blokkfløyte i parodien på<br />
den tsjekkiske julevarianten av Askepott.<br />
Revyen har en fantastisk innpakning. Lyd og lys er<br />
nærmest feilfritt, kostymene imponerende gjennomført,<br />
og scenografien er kreativ og eksperimentell. Musikken<br />
holder også et høyt nivå, med varierte, godt arrangerte<br />
og fengende låter med høy dataspillydfaktor.<br />
Revyens eneste mangel ligger i tekstmaterialet. Jeg<br />
savner de store latterbrølene. Balladen til ære for krokodillehelten<br />
steve irwin er revyens svakeste sketsj. Med<br />
så dårlig respons burde den vært kuttet lenge før revyen<br />
nådde scenen.<br />
Manifest har tekstmessige svakheter, men er fullt ut en<br />
absurd artig og imponerende forestilling.
TEATER UKA - 07<br />
Nattforestillingen: Følelse på fire bokstaver<br />
Biblioteket – Samfundet<br />
TEKsT: MORTEn FisKViK<br />
mortenfi@underdusken.no<br />
FOTO: sTÅLE Lind sTORViK<br />
Fremragende føleri<br />
nattforestillingen i Biblioteket har siden den ble introdusert<br />
under UKA95 forført UKEpublikummet som en<br />
god teatermotvekt til festivalen generelt og kanskje<br />
revyen spesielt. Årets forestilling leverer et dystert og<br />
usminket innblikk i skjøre menneskelige relasjoner.<br />
Ekteparet Anita og Einar har bestemt seg for å flytte<br />
for å redde sin lille familie fra å gå i oppløsning. det<br />
er nemlig allerede noe som åpenbart er galt. det er<br />
ikke bare fristende, men nærmest nødvendig å sitere<br />
en av stykkets replikker: «Jeg tror det er noe med<br />
TEATER UKA - 07<br />
UKA - 07<br />
Barneteateret: Pelle, Pia og fargegitaren<br />
Fengselstomta – Samfundet<br />
TEKsT: MARiT ELinE CHRisTEnsEn<br />
maritec@underdusken.no<br />
FOTO: KARi sØRnEs<br />
Fargerikt og energisk<br />
når den onde heksa Grå og trollmannen Gorgor prøver<br />
å stjele alle verdens farger, tar RockePelle, Pia Poppis<br />
og Fattern opp kampen. Fargene forsvinner én etter én,<br />
og det begynner å haste dersom ikke hele verden skal<br />
bli grå og trist. Pia og Pelle begir seg ut på ferden til<br />
det skumle Fargeriket. det er duket for kamp mellom<br />
det gode og det onde.<br />
det er en morsom og original historie Barneteateret<br />
serverer publikum på fengselstomta bak samfundet.<br />
Til varme toner, blir små og store geleidet inn i teltet<br />
som rommer forestillingen. Anslaget med Pelle<br />
KONSERT UKA - 07<br />
Knauskoret<br />
Knaus - torsdag 5. oktober<br />
TEKsT: PER MAGnUs nORdRUM RisEnG<br />
permagr@underdusken.no<br />
FOTO: MARTE LOHnE<br />
Flerstemt nittitall<br />
det er noe fascinerende ved det å høre kroppen både<br />
som instrument og stemme i alle mulige tonehøyder<br />
på en gang. Jeg innrømmer glatt at jeg ikke har gehør<br />
for fem flate øre, men det stopper meg ikke fra å bli<br />
imponert av musikk framført a cappella.<br />
da lerretet med den herlige åpningsparodien av<br />
Borgen skole går opp og avslører Knauskoret i full<br />
nittitallsbekledning, blir jeg mer entusiastisk enn<br />
overrasket. Lite overrasket fordi nittitallet i det siste<br />
har blitt det nye åttitallet, sist stadfestet i UKEprogrammet<br />
med både Rednex og egen fest viet temaet.<br />
huset. Akkurat som om det mangler en del.»<br />
Mennesker oppfatter og takler tragedier ulikt, og dette<br />
blir man minnet på mang en gang i årets nattforestilling.<br />
Mens mor pakker nærmest manisk, forsøker far å<br />
opprette en slags husfred ved å bake. inn i denne kaotiske<br />
flytteprosessen kommer en jovial flyttemann med den<br />
underlige egenskapen at han sier det han tenker. dette<br />
i ren kontrast til de andre karakterene.<br />
Og hva er det de ikke snakker om? Vil familien egentlig<br />
flytte, og i så fall hvorfor? Hva har egentlig skjedd? det<br />
hele avsløres etter hvert på elegant og smakfullt vis.<br />
solide skuespillerprestasjoner driver det gode manuset<br />
framover og spesielt må ingvild Karlsen Eeg trekkes fram<br />
i rollen som frustrert og forstyrret mor.<br />
Biblioteket i studentersamfundet er et intimt lokale<br />
som gjør teateropplevelsen enda sterkere for publikum.<br />
Vidunderlige kulisser og flotte kostymer bidrar til at<br />
Følelse på fire bokstaver rett og slett er en vakker opplevelse<br />
av noe svært alvorlig. Etter forestilling er det også<br />
mulig å se en fotoutstilling som kan anbefales på det<br />
(Thomas Andersen) og Fattern (Eivind Vrålstrand) er<br />
litt i tammeste laget, men når Pia Poppis (Mira Askelund)<br />
entrer scenen, kommer energien for fullt. Energien blir<br />
værende på scenen gjennom hele stykket, og driver handlingen<br />
framover. spillegleden er stor. i rollen som Pia<br />
sjarmerer Mira Askelund publikum med sin sterke utstråling,<br />
mens Julie syversen trollbinder publikum med sin<br />
Entusiastisk fordi det definitivt ligger mye nostalgisk<br />
musikkpotensial gjemt i tiåret der spice Girls, Backstreet<br />
Boys og Aqua hadde sin regjeringstid.<br />
Og da de klokkeklare strupene åpner med Roxettesangene<br />
«sleeping in my car» og «Joyride» blir jeg glad<br />
inni meg. Min mor og far har riktignok hjernevasket meg<br />
til å bli lettere fan av Roxette, men det er likevel vakkert<br />
å høre de to sangene sammen. Påfølgende sang, «Waterfalls»<br />
med TLC, framføres også flott, selv om solisten<br />
tidvis drukner i koret.<br />
de påfølgende sangene av blant andre spice Girls og<br />
Björk glir godt unna, også de med godt driv. sangerne<br />
får en pause idet lerretet på ny senker seg, og vi får se<br />
scener fra nittitallets ungdomsklubb. Flere episoder er<br />
som tatt rett ut av «flaue minner»seksjonen i hodet<br />
mitt, uten at jeg skal gå nærmere inn på disse episodene<br />
her og nå.<br />
Etter videoen er det klart for kveldens høydepunkt.<br />
Guttene i koret står parat i sine mest sensuelle poseringer,<br />
og jentene hviner mimrende når Backstreet Boys'<br />
ANMELDELSER UKA - 07 SPESIAL<br />
sterkeste. Alle bør ta turen innom Biblioteket i løpet av<br />
de neste ukene.<br />
Nattforestillingen Følelse på fire bokstaver er en<br />
trist, men tilsvarende god og enkel historie om<br />
menneskelige relasjoner. Et strålende og viktig<br />
alternativ til UKAs markerte underholdningsprofil.<br />
totale tilstedeværelse i rollen som heksa Grå.<br />
samspillet mellom band og skuespillere fungerer<br />
bra. Bandet binder begynnelse, slutt, sceneskift,<br />
dialog og sang sammen til en helhet. Kostymene er<br />
flotte, gjennomførte og – selvfølgelig – fargerike.<br />
scenografien som med enkle grep skifter fra Pelle og<br />
Fatterns campingvogn til det fargeløse Fargeriket, er<br />
funksjonell.<br />
dramaturgisk tar det litt tid før historien etableres,<br />
men den fenger skikkelig når den først er i gang. Til<br />
tross for at det er en barneforestilling, synes de humoristiske<br />
innslagene å appellere mest til den voksne<br />
delen av publikummet. noe av humoren går imidlertid<br />
hjem hos både liten og stor, fordi den både har en enkel<br />
og en dypere tolkning. dette er glimrende.<br />
<strong>Under</strong> barneteateret Pelle, Pia og fargegitaren satt barna<br />
som tente lys. En fin blanding av dialog og sang, spenstige<br />
kostymer, masse spilleglede og fin musikalsk innpakning<br />
sørget for dét.<br />
«i'll never break your heart» presenteres. Guttene<br />
kopierer kroppsspråket og mimikken til nittitallsheltene<br />
til fingerspissene, og jeg merker jeg blir lettere flau<br />
idet jeg tar meg selv i å nynne med på refrenget.<br />
Knauskoret skal ha honnør for et temavalg som vekker<br />
gode og dårlige minner fra forrige tiår. Kombinert med<br />
rene struper og gratis inngang blir den lett et must i<br />
UKEprogrammet.<br />
Følg <strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong>s UKA-dekning på www.underdusken.no<br />
57
58<br />
ANMELDELSER<br />
KUNSTUTSTILLING<br />
Det är till tystnaden du skall lyssna – Galleri<br />
Blunk 28. – 30. september<br />
TEKsT: HEGE Lind<br />
hegeli@underdusken.no<br />
FOTO: sVEinUnG sUndFØR siVERTsEn<br />
Sjarmerende stillhet<br />
Utenfor et lite rødt hus i Verftsgata sitter to kunststudenter<br />
på hver sin campingstol og nyter høstsola. denne<br />
måneden er det de som driver Galleri Blunk.<br />
inn den lille porten og til venstre. Trafikkerte<br />
gater og larmende byliv befinner seg plutselig milevis<br />
unna. Annenhver uke i hele høst får nye studenter<br />
ved Kunstakademiet i Trondheim mulighet til å stille<br />
ut arbeidene sine her. 28.–30. september var det<br />
den svenske tredjeårsstudenten Carolina Jonsson<br />
og utstillingen Det är till tystnaden du skall lyssna<br />
som sto for tur.<br />
Galleriet er ikke større enn et barneværelse,<br />
knappe 15 kvadratmeter. På veggen midt imot<br />
inngangsdøra henger fire portretter av en kvinne<br />
museumsvakten kan fortelle meg skal forestille Jons<br />
UTSTILLING OG SLIPPFEST<br />
Slippfest for Ratatosk og Troops of quiet love and<br />
disaster – Marienborg Aterlierfellesskap – 5. sept.<br />
TEKsT: TOnJE EsPELAnd<br />
tonjejen@underdusken.no<br />
FOTO:THEREsE MARiE TAndE<br />
Sjarmerende pompøst<br />
sons egen bestemor. Bildene er malt i behagelig<br />
duse farger og selv om det ikke er noe revolusjonerende<br />
nytt eller spesielt ved dem i en kunstnerisk<br />
sammenheng er kvinnens ansiktsuttrykk levende<br />
og interessant.<br />
i hjørnet står en tv som uavbrutt viser scener fra<br />
en folketom stue sett fra forskjellige vinkler. Kameraet<br />
beveger seg sakte opp og ned, omtrent som om<br />
det var et menneske som pustet. Fokuset går fra en<br />
vekkeklokke til et portrett av et barn via en rullator<br />
tilbake til vekkeklokka. På den siste veggen i galleriet<br />
henger åtte krittegninger av noe som ser ut til<br />
Oppmøte på Trondheim sentralbanestasjon klokken<br />
halv åtte fredag kveld. Vi følger etter damen med flagget<br />
inn på toget og sitter på til holdeplass nummer to:<br />
Marienborg.<br />
Ratatosk er et litterært tidsskrift som denne gang<br />
har fått i oppdrag å dokumentere Trondheim litteraturfestival<br />
æ Å, som fant sted 2.–5. mai 2007. denne<br />
femte utgaven er derfor et spesielt nummer, og det<br />
feires med utstilling, performance og gratis vin.<br />
Murrommet vi befinner oss i har oljetønner og<br />
trespoler som provisoriske bord, levende lys og en<br />
liten scene som straks innbyr til en <strong>kultur</strong>ell aften.<br />
Programmet starter med høytlesning av poesi, og<br />
jeg får en blandet følelse.<br />
– sørg. For. Åhadrept. Før. du. Blir. drept.<br />
Jeg tenker at dette er for spesielt interesserte,<br />
og funderer på hvorfor normen om å lese høyt på<br />
denne måten er så utbredt i kunstnerkretser. Like<br />
etter blir publikum oppfordret til å drikke mer vin.<br />
Kvelden fortsetter, og programmet viser seg å være<br />
variert og godt satt sammen. det byr på høytlesning<br />
av nordisk råds litteraturprisvinner Anna Hallberg,<br />
og Carl Frode Tiller leser et utdrag fra sin nye bok<br />
Innsirkling, til publikums store begeistring. i pausen<br />
får vi muligheten til å se utstillingen Troops of quiet<br />
love and disaster i naborommet. navn som declan<br />
Rooney, Eunhye Hwang, Edvine Larssen og Marte<br />
Huke står bak utstillingen, men jeg må innrømme<br />
jeg blir skuffet. En knute med lyspærer og en tv<br />
som viser ulike gravstener. Jeg blir verken engasjert<br />
eller nysgjerrig. Likevel har kvelden mange<br />
godbiter å by på.<br />
Musikkinnslag og en dansende performance fra<br />
en hånddukke liver kvelden betraktelig opp. den<br />
tre timer lange kunst og litteraturkvelden ble både<br />
interessant og underholdende etter hvert. det siste<br />
nummeret av Ratatosk, som inneholder godbiter fra<br />
å være en kvinneskikkelse. Motivet er det samme<br />
på alle, men det er en viss variasjon i utformingen.<br />
dette skaper elegant en følelse av bevegelse, og<br />
bildene har helt klart noe eget ved seg.<br />
de ulike utrykksformene tegning, maleri og video<br />
viser en tydelig bredde og allsidighet hos kunstneren.<br />
i denne utstillingen spiller de forskjellige<br />
mediene fint sammen og skaper en god helhet.<br />
Bildene berører og filmen forsterker stemningen de<br />
allerede har skapt. Jonsson er tydelig detaljfiksert<br />
samtidig som hun ønsker å forme en helhetlig opplevelse<br />
og vekke følelser hos tilskueren. det har hun<br />
klart. Jeg nikker til bestemor på veggen og trekker<br />
meg så stille som mulig ut av rommet – spent på hva<br />
Ane Mette Hol, Ebba Bohlin og Anna Kindbom har å<br />
by på neste gang Blunk og kunststudentene åpner<br />
dørene for publikum i midten av oktober.<br />
Carolina Jonssonsutnytter at tegning, maleri og video<br />
er medier som sammen kan forsterke og utfylle hverandre.<br />
Det är till tystnaden du skall lyssna har blitt<br />
en vellykket utstilling.<br />
litteraturfestivalen og andre underfundigheter, er<br />
for øvrig høyst underholdende lesning.<br />
Ratatosks slippfest på Marienborg begynte for selvhøytidelig<br />
og pompøst, men glimtet til med gode og<br />
varierte innslag. Til slutt ble det en særdeles sjarmerende<br />
og interessant kveld.
z<br />
BOK<br />
Johan Harstad - Hässelby - Gyldendal<br />
TEKsT: TALE MOLdEsTAd<br />
talem@underdusken.no<br />
Barndomshelt ved<br />
verdens ende<br />
«Pappa døde i september. Og for å si det på den<br />
ærligste måten: Jeg tror nesten jeg var glad til.»<br />
Olof Palme er død, det svenske sosialdemokratiet<br />
har støvet bort, Albert Åberg har blitt voksen og<br />
jobber på Clas Ohlson. Borte er den eventyrlystne<br />
gutten som bygde elvebåter og helikoptre, og skapte<br />
sin egen verdensillusjon i stua, alltid med pappa i<br />
BOK<br />
Tiger Garté – Burnout – Aschehoug<br />
TEKsT: BJØRn ROMEsTRAnd<br />
romestra@underdusken.no<br />
Flat debut<br />
«Brevity is the soul of wit», skreiv William shakespeare.<br />
Men av og til kan det bli for kort. det blir det i<br />
nTnUstudenten Tiger Gartés debutroman Burnout.<br />
Handlinga i romanen er lagt til bygda surnadal i<br />
Møre og Romsdal, og hovudpersonane er barndomskompisane<br />
Trym og Robban. Bokas første del handlar<br />
om dei rampete, men ukompliserte barndomsåra til<br />
duoen. Vanskelegare blir det imidlertid i neste del, når<br />
dei startar på ungdomsskulen. Trym freistar, så godt han<br />
kan, å halde seg inne med toppen av hierarkiet her. det<br />
er bøllene. då blir det vanskeleg å samtidig vere bestekompis<br />
med mobbeofferet Robban.<br />
Resten av boka tek for seg den umoglege dobbelrolla<br />
til egpersonen Trym, som desperat ønskjer å unngå<br />
å hamne utanfor, men samstundes har ein omtanke<br />
for barndomsvenen sin. den forsøker også å vise kva<br />
som skjer med ein person som blir totalt utstøytt frå<br />
eit sosialt fellesskap.<br />
Garté er ein brukbar stilist, og klarer å vise korleis<br />
den ungdommelege råskapen er morosam for tenåringane<br />
på ungdomstrinnet. Men ein roman er eit ambisiøst<br />
prosjekt, og Burnouts 270 sider er fordelt på heile 120<br />
kapittel. det skaper to problem.<br />
For det første skadar det dynamikken i fortellinga,<br />
som til tider blir stakkato. Boka er til dømes nesten utan<br />
dialog og har få person og miljøskildringar. når temaet<br />
er mobbing, er det eit problem at lesaren kun opplever<br />
den gjennom som blir skildra kortfatta av ein egperson<br />
med lite sans for detaljar.<br />
For det andre skildrar boka eit urealistisk dysfunksjonelt<br />
samfunn. Foreldre, lærarar og politi har<br />
tilsynelatande ingen autoritet overfor ville ungdommar<br />
i surnadal. det er det vanskeleg som lesar å tru på.<br />
Burnout er ei bok av ein lovande forfattar som<br />
diverre ikkje har klart å finne ei form som passar<br />
innhaldet i debutromanen sin.<br />
nærheten. For pappa er ikke lenger noe forbilde; han<br />
er deprimert og sitter fast blant falmede gardiner og<br />
sekstitallsmøblement i en liten leilighet i en forstad<br />
stockholm har glemt. Tilbake er åttitallet, Reagan,<br />
Thatcher, postpunk og star Wars, og det finnes mer<br />
å passe seg for enn bare sagen.<br />
Hässelby er den unge forfatteren Johan Harstads<br />
andre roman. den er mørkere enn debutromanen<br />
Buzz Aldrin, hvor ble det av deg i alt mylderet, men<br />
fortellerstilen og Harstads stilsikre stemme er lett<br />
gjenkjennelig. den naive og noen ganger tragikomiske<br />
replikkvekslingen viser enkelte likheter mellom Gunilla<br />
Bergströms svenske barnehelt og Harstads Albert<br />
Åberg. Harstads Albert «skal bare, skal bare», men<br />
til tross for gode intensjoner innhentes han av forpliktelser,<br />
fortid, demoner og tilfeldighetenes rå makt.<br />
det siste tar ham fra interrail med kameraten Viktor i<br />
Europa, til ensomhet i Tyskland og til Hong Kong for<br />
å gjøre karriere på star Warsleketøyets samleverdi,<br />
z<br />
PLATE<br />
Egil Olsen - I am a singer/ songwriter<br />
Bonnier Amigo records<br />
TEKsT: PER MAGnUs nORdRUM RisEnG<br />
permagr@underdusken.no<br />
Søtt, men søvndyssende<br />
– Går det an å kjøpe den cden ennå? den vil jeg ha,<br />
utbrøt kjæresten min da hun så coveret til Egil Olsens<br />
album, I am a singer/songwriter. Hun hadde ikke hørt<br />
et sekund av den, men de enkle, søte tegningene på<br />
omslaget holdt lenge. det er uklart om tegneferdighetene<br />
er noe Egil Olsen plukket opp under sin<br />
sjelegranskende roadtrip langs UsAs vestkyst, en reise<br />
som til slutt endte med solokarriere og plate.<br />
sikkert er det i hvert fall at Egil Olsen har begitt seg<br />
ut på en nesten pinlig oppgått løype. setter du alle de<br />
såkalte singer/songwriterne oppå hverandre vil det rekke<br />
fra jorda, opp til månen og ned igjen. Tre ganger. Og<br />
mens noen sikkert lever i håpet om at et slikt prosjekt<br />
en dag faktisk settes ut i live, er det klart at det kreves<br />
noe annerledes for å stikke seg ut i mengden av tilsvarende<br />
artister.<br />
Og her har Olsen gjort en liten vri. som tittelen på<br />
albumet tilsier, synger han først og fremst om hvordan<br />
livet forløper for en singer/songwriter. Et slikt tema er<br />
ikke nødvendigvis noen gyllen vei til suksess, heller tvert<br />
i mot. Og det er da også tidvis ensformig å høre Egil<br />
Olsen gang på gang synge om hva han gjør, og hvordan<br />
han lager sanger. det er heller ikke den største variasjonen<br />
melodimessig. noen sanger heller mot det sterkt<br />
søvndyssende.<br />
det er likevel et eller annet ved Egil Olsen som gjør<br />
ham fordømt vanskelig å mislike. Kanskje er det fordi det<br />
avslappende tempoet sender tanker i retning av Thomas<br />
dybdahl. det kan være stemmen, som er forbausende<br />
lik den herlige Mr. E fra Eels. det er også mulig at det er<br />
denne minimalistiske og José Gonzálezske «gitaren min<br />
og jeg»stilen som gjør det. Antagelig er det alle tre.<br />
Egil Olsens I am a singer/songwriter er på ingen<br />
måte revolusjonerende. Derimot er det et særdeles<br />
vellydende og koselig lite album, som skapt for<br />
melankolske høstkvelder.zz<br />
z<br />
ANMELDELSER<br />
før han til slutt bokstavelig talt får kjærligheten<br />
sparket rett i trynet under en busk i Paris.<br />
Båndet til faren legger imidlertid begrensninger<br />
på Albert, og han gir opp Paris og kjæresten Leni til<br />
fordel for Hässelby og faren. Årene går, og lagerjobb,<br />
mislykkede løsrivningsforsøk fra barndomshjemmet,<br />
sorg, tap, nytt håp og søken etter kjærligheten blir<br />
bakgrunnen for en rekke mystiske sammentreff. idet<br />
løgn blir til sannhet og sannheten blir surrealistisk,<br />
ror Harstad det hele trygt i havn til det kun er én ting<br />
som gjenstår: Å vente på verdens undergang.<br />
Johan Harstad forteller historien om den voksne<br />
Albert Åberg. Den gir ikke slipp før verden har gått<br />
under, og siste side er avsluttet med dunkende<br />
hjerte, gåsehud nedover ryggen og saltvannssmak<br />
i munnen.<br />
STUDENTRADIOALBUMET<br />
Beirut – The Flying Cup Club –<br />
Ba Da Bing Records<br />
TEKsT: MORTEn sKiPEnEs sMEdsRUd<br />
mortes@underdusken.no<br />
Overlesset med klang<br />
21 år gamle Zach Condon står i spissen for arizonabandet<br />
med det orientalske navnet Beirut. Til tross for<br />
sin beskjedne alder har Condon allerede rukket å gi<br />
ut tre eper og ett album. <strong>Under</strong> navnet Beirut slipper<br />
Condon nå sin andre fullengder.<br />
«it’s been a long time since i’ve seen you smile» bruker<br />
Beirut mesteparten av førstesporet til å fortelle oss. Melodien<br />
er for så vidt trivelig nok, men dersom man antar at<br />
Condon henvender seg til lytteren i denne tekstlinja, og<br />
at vedkommende lytter var begistret for å kunne sette en<br />
ny beirutplate i cdspilleren, blir utsagnet – «it’s been a<br />
long time since i’ve seen you smile» – mer og mer sant<br />
ettersom låta skrider fram. Mangel på variasjon i framførelsen<br />
av tekstlinja som gjentas og gjentas, fører til at<br />
førstesporet «nantes» ender i det kjedsommelige.<br />
Beirut og Zach Condons andre lp er tydelig produsert,<br />
og velspilt. Melodilinjene er lange og suggererende, men<br />
mangler originalitet. dette understrekes ved at Condons<br />
stemme stadig akkompagneres av et kor som også har<br />
fått betydelig hjelp av studioets romklangmaskin. det<br />
er stemningsskapende, men skaper ikke det rommet i<br />
musikken som det er naturlig å anta at produsent og<br />
artist ønsket. i stedet blir lydbildet for fullt, og instrumenter<br />
som ideelt burde utfylt hverandre, havner isteden<br />
oppå hverandre.<br />
På andre låter tar derimot Condon og orkesteret det<br />
helt ned, og lar et nylonstrengeinstrument jeg antar,<br />
men ikke er helt overbevist om, at er en ukulele, spille<br />
alene sammen med solovokalen. som kontrast til koret,<br />
som får nok av boltreplass på de øvrige sporene, er dette<br />
svært effektfullt.<br />
Hovedankepunktet mot Beiruts andre album er<br />
at det mangler gode melodier. I tempoet Beirut<br />
lar plata The Flying Cup Club tusle avgårde i, er<br />
melodiene en forutsetning for en god lytteropplevelse.<br />
59
Vil du bevege verden?<br />
Urbant bokonsept for deg på startstreken.<br />
Salgsstart 11. oktober<br />
Zone 5 er sentralt plassert på<br />
Lerkendal, like ved NTNU og<br />
St.Olavs, og selvsagt Lerkendal<br />
Stadion. Det unike med Zone 5<br />
er at her får du mer enn bare<br />
en bolig. Her blir du en del<br />
av et sosialt fellesskap med<br />
treningsrom i kjelleren, volley-<br />
K o m m u n i k a s j o n f l y t t e r m a k t<br />
ballbane, eget busstopp og takterrasse<br />
med fellesgriller.<br />
Registrer deg nå på www.zone5.no<br />
eller ring megler Bård Engeseth<br />
på 922 26 110.<br />
s t o c k h o l m - o s l o - k ø b e n h a v n<br />
Geelmuyden.Kiese bistår noen av Skandinavias ledende virksomheter og organisasjoner i å flytte makt ved hjelp av kommunikasjon.<br />
Vi søker flere åpne, offensive og samfunnsengasjerte medarbeidere med høy integritet, sans for humor og et ønske om å lære mest mulig<br />
om kommunikasjon og kommunikasjonsrådgivning.<br />
JUNIORKONSULENTER OG SUMMER INTERNS<br />
Se www.geelmuyden-kiese.no/karriere for eget<br />
søknadsskjema og informasjon om prosessen.<br />
Søknaden kan sendes stilling@geelmuyden-kiese.no<br />
innen onsdag 10. oktober 2007.<br />
For ytterligere informasjon, kontakt Cathrine Strand Rasmussen, tlf 918 25 595<br />
RÅDGIVERE<br />
For å styrke vår satsing innen teknologi, investor relations og<br />
helse/farmasi søker vi medarbeidere med erfaring fra riksmedier<br />
eller rikspolitikk. Søknad inkl. CV kan sendes til<br />
stilling@geelmuyden-kiese.no innen torsdag 1. november.<br />
Geelmuyden.Kiese flytter makt i favør av sine kunder ved hjelp av kommunikasjon. Geelmuyden.Kiese er et av Skandinavias største kommunikasjonsbyråer<br />
og har 70 medarbeidere fordelt på kontorene i Stockholm, Oslo og København. Våre medarbeidere er siviløkonomer, sivilingeniører, jurister, journalister,<br />
statsvitere, samfunnsøkonomer, litteraturvitere, designere, sosialantropologer, sivilmarkedsførere og historikere. Selskapets 300 kunder er Skandinavias<br />
ledende virksomheter og organisasjoner innen energi, helse, finans, media, teknologi, industri, konsumentvarer, offentlig sektor, reiseliv og transport.<br />
Geelmuyden.Kiese er eksklusiv nordisk representant for Ketchum, et av verdens største kommunikasjonsbyråer. www.geelmuyden-kiese.no<br />
Klin til med naboen<br />
73 92 92 73<br />
www. .as Foto: GT
Onsdag 10. oktober<br />
Coffee Annan: improCafé. improoperatørene<br />
inviterer til høstens første forestilling<br />
i et nyoppusset Coffee Annan. dette blir en<br />
fartsfylt forestilling med tre instruktører.<br />
Forestillingen starter klokka 19.30.<br />
Dokkhuset: debattmøte arrangert av Café<br />
nordsør og sAiH, klokka 19.00. Hvert år<br />
forlater hundrevis av mennesker hjemlandet<br />
sitt for å arbeide i Vesten. Utdannet<br />
personell fra utviklingsland trenger inntekt,<br />
mens blant annet norge trenger deres kvalifikasjoner.<br />
Hva slags virkning får dette for<br />
landenes utvikling?<br />
Blæst: Tricycle er en norskgresk trio som<br />
i disse dager er på norgesturné. Gruppen<br />
består av Anita Kaasbøll (stemme og elektronikk),<br />
Michael F. duch (kontrabass) og<br />
nikos Veliotis (cello og video). Klokka<br />
20.00.<br />
UKA: Pussycat dolls, UKAs stolthet og<br />
skam, viser hva de kan i teltet. det som<br />
en gang var en dansegruppe som svingte<br />
seg rundt på mindre kjente nattklubber,<br />
er i dag en verdenskjent popgruppe. det<br />
blir høy skjørteføring og fjorårets slagere<br />
i dødens dal.<br />
Torsdag 11. oktober<br />
Storås: scandirock med svette syttitallsreferanser<br />
er oppskriften Flaming sideburns<br />
følger. Finnene spiller på utestedet storås<br />
og har med tyske Hutchinsons på lasset.<br />
Dokkhuset: Klokka 21.00: Music for a Weill.<br />
Kurt Weills framfører beske, såre, satiriske,<br />
vakre og små skeive ballader og sanger<br />
på dokkhuset denne kvelden. Bandet bak<br />
produksjonen Music for a Weill består av fem<br />
unge, velrenommerte og profilerte musikere<br />
fra den norske jazz og popscenen.<br />
Fredag 12. oktober<br />
Blæst: Etter at black metalbandet Windir<br />
ble oppløst, dannet tre av medlemmene<br />
Vreid, som spiller på Blæst i kveld. det blir<br />
mørkt og høyt, akkurat som det skal være.<br />
Fin oppvarming til immortalkonserten<br />
under UKA.<br />
UKA: i Knausteateret har publikum muligheten<br />
til å bestemme forestillingens gang.<br />
Alle maktsyke og interesserte kan ta turen<br />
til hvor ellers – Knaus – klokka 18.00. Forestillingen<br />
går flere dager om du ikke skulle<br />
få med deg den akkurat i dag.<br />
Lørdag 13. oktober<br />
UKA: Trønderfest med ddE, Hans Rotmo<br />
og Vømlingan og The Kids i teltet klokka<br />
18.30. På godt og vondt er disse trønderikoner<br />
enten man vil det eller ikke. det blir<br />
Kulturkalenderen<br />
9. til 23. oktober<br />
GAMMALGRAS: Varkyrien Allstars spiller på dokkhuset lørdag 20. oktober. (Pressefoto)<br />
i allfall et gjennomført tema, og slagerne står<br />
i kø. Møt opp hvis du lurer på hva The Kids kan<br />
spille utenom «Forelska i lærer’n».<br />
Ni Muser: Klokka 22.00. Asics & solaris har<br />
samlet organisatoriske krefter og gjort alt<br />
klart for en gromkveld på Musa. i tett samarbeid<br />
med sin musikalske partner Mare skal de<br />
sørge for at det blir en skikkelig technokveld,<br />
med Kopernik (LiVE) som den store hovedattraksjonen.<br />
Søndag 14. oktober<br />
UKA: ...And You Will Know Us by the Trail of<br />
dead, UKAs siste overraskelse, kommer sikkert<br />
til å glede mange når de spiller i storsalen<br />
klokka 23.30. Kunstrock som sammenliges<br />
med The Who og sonic Youth.<br />
UKA: Lær noe viktig i kveld. Vil du være kul<br />
med whisky, men vet ingen ting om denne<br />
flotte væsken? Whiskykurset lærer deg<br />
forskjellen på single malt, blended og resten.<br />
nødvendige kunnskaper uten tvil. Er du tjue<br />
år eller eldre, og har billett, er du invitert til<br />
selskapssiden klokka 17.00.<br />
Mandag 15. oktober<br />
Carl Johan Pub: Folkemusikkpub. dørene<br />
åpner klokka 19.00. Konsert med Øyvind<br />
Landtur kneler uke.<br />
smidt Trio klokka 22.30. Musikken varierer<br />
fra norsk folkemusikk til bluegrass og<br />
balkaninspirert musikk. det er åpen scene<br />
som vanlig.<br />
Tirsdag 16. oktober<br />
UKA: Arrangementet med den enkle og beskrivende<br />
tittelen Trippelkonserten i teltet klokka<br />
18.30. Turboneger, Timbuktu (skandinavias<br />
fremste landeplagerapper), og Moneybrother<br />
spiller tre konserter hakk i hæl. noe for alle<br />
og enhver.<br />
3B: «Trippelkonsertschmippelkonsert», sier<br />
nina og stine idet de tripper i rødvinsrus til<br />
Turbonegers «don’t say Motherfucker,<br />
Motherfucker» på 3B. Aldri tidligere har fire<br />
utmagra røykebein med nettingstrømper og<br />
stiletthæler danset så synkront ukoordinert<br />
til så vakker musikk.<br />
Onsdag 17. Oktober<br />
UKA: standupbattle i teltet klokka 20.00.<br />
Verbal slåsskamp mellom Espen Thoresen<br />
Hvaersaagod Takkskalduha, Terje sporsem,<br />
Jonna støme, sigrid Bonde Tøsvik og Linda<br />
Mahala Mathiassen.<br />
Dokkhuset: solo Cissoko er koramester<br />
og griot fra senegal. En griot er født inn i<br />
sitt yrke og betraktes tradisjonelt som en<br />
blanding av poet og trubadur. de er høyt<br />
respekterte bærere av muntlig tradisjon i<br />
sine områder, samtidig som de kommenterer<br />
samtiden. Musikken er umiskjennelig vestafrikansk<br />
og preget av stor virtuositet og<br />
energi, kompleks rytmikk og sterke melodier.<br />
Klokka 22.00<br />
UKA: Raga Rockers har holdt det gående<br />
siden 1982 og har ikke tenkt å gi seg. de<br />
sprang ut fra punkmiljøet, men i dag kjenner<br />
store deler av det norske folk til Raga Rockers.<br />
Med ny plate er det mange som gleder seg til<br />
konserten i storsalen klokka 00.00.<br />
Fredag 19. oktober<br />
Olavshallen: Gitarhelten Øystein sunde og<br />
hans orkester Meget i sløyd spiller opp til<br />
latter i Olavshallen. «sånn er'e bare» har<br />
hatt stor suksess i Oslo, og showet kan du se<br />
fredag og lørdag.<br />
UKA: nittitallsfest på samfundet. nostalgi for<br />
de som ikke er gamle nok for åttitallsnostalgi.<br />
2Unlimited kommer.<br />
Lørdag 20. oktober<br />
Dokkhuset: dobbelkonsert med Gammalgras<br />
og Valkyrien Allstars. Kombinerer<br />
man bluegrass og gammaldans blir det<br />
selvsagt Gammalgras. Med den norske<br />
tradisjonsmusikken som utgangspunkt har<br />
hardingfeletrioen Valkyrien Allstars utviklet<br />
en helt ny sound som inneholder referanser<br />
fra mange ulike sjangre og stilarter.<br />
UKA: Muse i Trondheim er en begivenhet<br />
av de sjeldne. Utsolgt for lengst og høydepunktet<br />
for mange. siden starten i 1997 har<br />
de fanget mangt et rockehjerte og har rykte<br />
på seg for å være et forrykende liveband.<br />
Mangler du billett, dra på svartebørsen og<br />
let etter brannsupportere. Klokka 19.30<br />
UKA: The sons of northern darkness.<br />
immortal, høydepunktet for de som synes<br />
Muse blir tamt denne dagen. Konserten<br />
starter klokka 23.00 i storsalen. Klokka<br />
21.00 er det metalvorspiel i Klubben for<br />
å bli varm i trøya.<br />
Søndag 21. oktober<br />
UKA: Lyriker Jan Erik Vold og jazzpianist Egil<br />
Kapstad framfører sitt samarbeidsprosjekt<br />
Drømmemakeren sa, eller Der Traumemacher<br />
sagte, som det het da prosjektet ble urframført<br />
i Tyskland i mai. Jazz og poesiaften i<br />
Olavshallen klokka 20.00.<br />
Tirsdag 23. oktober<br />
denne dagen finner du en ny utgave av<br />
studentavisa <strong>Under</strong> dusken på ditt lærested.<br />
61
Spitposten Nr.13, 2007 9 ¾.årgang<br />
spit (frå lågtysk), erting, krenking; spott<br />
Spitdvergen<br />
Spitposten registrerer...<br />
... at UKA med navnevalg tydeligvis vil<br />
fronte en politisk profil<br />
... at dette er gammelt nytt<br />
... at studiebyen allerede tidligere i høst<br />
fikk en fremragende oppvisning i demokrati<br />
og ytringsfrihet<br />
... at apropos totalitære regimer:<br />
UKEstyret har nedsatt strenge regler<br />
for hvordan UKA-ord skal staves.<br />
... at ordet uke er hankjønn<br />
... at det dermed skal bøyes en ukeuken-flere<br />
uker-alle ukene<br />
... at UKA:2007, så ædda bædda.<br />
... at nå får vi deng<br />
... at apropos diktatorglade apologister,<br />
har noen sett noe til Pirum?<br />
... at hele Norges Michael Moore er<br />
aktuell med dokumentarfilmen Sicko<br />
... at filmtittelen i Ivar Aasens ånd bør<br />
fornorskes<br />
... at Spitposten foreslår sjUKA<br />
... at der fikk vi en ny advarsel fra<br />
Lise<br />
... at vår kjære ski og fotball-klubb<br />
spiller klassefotball igjen<br />
... at 90-tallets stolthet Rednex byr<br />
opp til dans<br />
... at UKA skal arrangere 90-tallsfest<br />
... at 90-tallets stolthet Rednex ikke<br />
skal spille på 90-tallsfesten<br />
... at godt jobbet, UKA<br />
... at TV2-ankeret Annemarta Giske<br />
er blitt gravid<br />
... at det betyr jo bare at hun vil fungere<br />
enda bedre som anker<br />
... at vi i spitposten vil investere i nye<br />
aksjer i Kobberstad A/S<br />
... at da slipper vi trolig det møkkabilaget<br />
vårt, <strong>Under</strong> Dusten<br />
... at den nye lysekronen i Rundhallen<br />
er berga fra klassebåten Kronprins<br />
Harald<br />
... at det blir rave i Rundhallen når den<br />
bytter farge fra grønn til rød<br />
... at Ine Marie Eriksen Søreide synes<br />
<strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong> er den beste studentavisen<br />
... at hun med det manif sterer seg<br />
som en dust<br />
... at til og med avisen Saudastudentarane<br />
er bedre<br />
... at (et eller annet der vi feilstaver<br />
et UKE-ord eller hetser UKA på annen<br />
måte)<br />
... at nå ringer Finansstyret igjen – vi<br />
har gått for langt<br />
... at der var det kroken på døra,<br />
gett!<br />
Hater budsjett - blir nasjon<br />
Flere instituttledere på<br />
Dragvoll har nå sett seg lei<br />
på elendige budsjetter for<br />
samfunnsfagene. Mandag<br />
erklærte Dragvoll seg som<br />
en suveren stat.<br />
Det var ved Institutt for sosiologi og<br />
statsvitenskap (ISS) ideen om å bryte ut av<br />
kongeriket Norge først tok form.<br />
– Det var noe vi kom på da vi var på<br />
bed.pres. med Schibsted i forrige uke, sier<br />
tidligere fagutvalgsleder og nå nyutnevnt<br />
forsvarsminister Gudmund Gladstein.<br />
– Det er første gang i historien det har<br />
blitt arrangert en kommersiell bed.pres. ved<br />
Dragvoll. Vi så på det som et bevis for at<br />
dette universitetet kan stå på egne bein. Da<br />
budsjettet kom sist fredag var det dråpen<br />
som fikk kruttønna til å tenne. Nå er det<br />
ingen vei tilbake.<br />
Bryter ut fra utbryterne<br />
En rekke institutter har imidlertid stilt seg<br />
kritiske til sakenes gang. I fremste rekke<br />
står instituttdirektør for Psykologisk institutt<br />
(PSY), Dagmar Fliseland.<br />
– Kan du forklare hvorfor instituttet motarbeider<br />
planene?<br />
– På generell basis! brøler Fliseland i telefonen.<br />
Andre institutter som stiller seg tvilende<br />
til planene innbefatter blant annet Institutt<br />
for samfunnsøkonomi (ISØ).<br />
– Alle samfunnsøkonomer er egentlig<br />
sivilingeniører som ikke fikk god nok fysikkkarakter,<br />
sier førsteamanuensis Roy Batty.<br />
– Vi mener det er best å være lojale til<br />
Gløs, i håp om at vi får en ny sjanse.<br />
På krigsstien<br />
Forsvarsminister Gladstein beklager at PSY<br />
ikke vil slutte opp om den nye nasjonen.<br />
– Instituttet har verdifull kamperfaring<br />
som kunne ha kommet godt med til den<br />
forestående krigen mot Gløshaugen.<br />
– Krig?<br />
– Men det burde gå. I vår fikk vi selskap<br />
av linja for indisk øksemorderkunnskap, ind.<br />
øk, her på Dragvoll, så vi skal ikke mangle<br />
våpen.<br />
– Krig?<br />
– Vi har fått nok av de evinnelige vitsene.<br />
«Hvorfor kan ikke Dragvoll-studenter deriveres?<br />
Fordi de ikke har noen funksjon!»<br />
Funksjon! Jeg skal gi dere funksjon, jeg! Suck<br />
this, Gløs-faen, brøler Gladstein, og svinger<br />
en tomahawk ukontrollert.<br />
Noe senere har forsvarsministeren roet<br />
seg tilstrekkelig ned til å røpe for Spitposten<br />
Dragvolls strategi i den kommende<br />
krigen.<br />
– Det er et faktum at det til enhver tid<br />
står 2000 studenter uten lesesalsplass her<br />
hver formiddag. Disse er fra før av ganske<br />
iltre. Hvis vi da i tillegg stenger kaffekranene<br />
på et taktisk tidspunkt har vi på en-to-tre<br />
en uovervinnelig hær av kaffe-zombier på<br />
Ny lansering fra Blodbanken<br />
Blodbanken er snart tom, men håper å rette på dette<br />
gjennom revolusjonerende entreprenørskap. Innovasjonen<br />
får selvsagt sin dåp under UKA-07.<br />
Blodbanken ønsker derfor å benytte seg av<br />
blodet som blir spilt under slåsskamper.<br />
Problemet er at det kan være langt mellom<br />
slike voldsepisoder.<br />
– Folk er hevngjerrige, og spesielt når<br />
de er fulle, sier leder for banken, Hemo<br />
Globin.<br />
berserkergang.<br />
BUDSJETTSPESIAL:<br />
BARE I SPITPOSTEN!<br />
ESKALERING: Banjaloue Shew kom dessverre akkurat for sent til å hindre atomangrepet mot<br />
Gløshaugen.<br />
– Problemet er at når folk er på sitt mest<br />
iltre, er de også svært beruset og ute av<br />
stand til å spore opp fiendene sine. Dette<br />
problemet løser vi med oppfinnelsen Find-<br />
MyEnemies.Com. Den gjør folk i stand<br />
til å spore opp fiendene sine hvor enn de<br />
måtte befinne seg på Samfundet under<br />
Det finnes ingen bedre<br />
myser enn Tormod T.<br />
Gjestland. Mmm, jeg<br />
skulle ønske at jeg var<br />
Tormod T. Gjestland (og<br />
Tormod Gjestland)!<br />
Fredelig løsning?<br />
Rektor ved gamle NTNU, Torbjørn Digernes,<br />
oppfordrer studentene til å holde hodet kaldt.<br />
Han har satt Trondheims beste diplomat,<br />
Banjaloue Shew, på saken. Shew er kjent<br />
for sine tidligere bragder, blant annet som<br />
informasjonsdirektørens medierådgiver<br />
i vår, der han skal ha desarmert en rekke<br />
truende situasjoner.<br />
– Denne saken ligner borgerkrigen i mitt<br />
hjemland, sier Shew tankefullt.<br />
– Unnskyld, Shew, men hvor kommer du<br />
egentlig fra?<br />
Diplomaten rekker imidlertid ikke å<br />
svare. Iført hjelm og kevlar-vest trekker han<br />
fram klippekortet og setter seg på buss 5.<br />
Shews gamle arbeidsgiver, PIM, vil ikke<br />
kommentere hvorvidt det er han som har<br />
øvet slik konstruktiv innflytelse på sin tidligere<br />
pengeteller.<br />
Spistposten lover å holde leserne løpende<br />
orientert i denne dramatiske utviklingen. SP<br />
UKA. Vi både tror og håper at det vil bli<br />
mange blodige slåsskamper under festivalen,<br />
sier han.<br />
Pressesjef i UKA ser ingen betenkeligheter<br />
ved at Blodbanken ønsker å gjøre<br />
festivalen til et blodbad.<br />
– Skal de gjøre det? Hahaha, det er jo<br />
helt rått, jo, sier han da Spitposten gjør han<br />
kjent med Blodbankens planer.<br />
– Men selvfølgelig, UKA er jo motstandere<br />
av vold. Unntatt i Colombia, der<br />
gjelder jo regelen «øye for øye, tann for<br />
tann», og jeg husker også at jeg sa...<br />
– Klikk – SP<br />
Spitdvergen kommenterer<br />
(sånn som i Blabladet men uten poeng):
Som kunnskapsminister er det veldig<br />
frustrerende å sitte i regjering og ikke få<br />
gjennomslag for hjertesakene sine – år<br />
etter år.<br />
I fjor skrev jeg i denne spalten at statsbudsjettet<br />
var en trykkteknisk katastrofe<br />
og kom med en rekke gode forslag: unngå<br />
limfresing. Kongeriket bør ta seg råd til<br />
skikkelig innbinding av et så viktig dokument.<br />
Jeg foreslo også kalveskinnspermer<br />
med riksvåpenet preget i gull.<br />
Ingenting av dette har vært gjort i fjor,<br />
og det er et tema jeg har holdt varmt i<br />
regjeringskvartalet det siste året. Jeg hadde<br />
derfor store forventninger til at dette ble<br />
rettet opp i statsbudsjettet for 2008.<br />
Men den gang ei. Det man ser i statsbudsjettet<br />
for 2008 er på mange måter,<br />
trykkteknisk, en nullforbedring fra dokumentet<br />
som ble lagt fram i fjor. En lærling<br />
som jobber under min mentorskap på<br />
Valdres trykkeri på Fagernes, der jeg<br />
jo har deltidsjobb, hevder likevel at det<br />
representerer et halvt skritt i riktig retning.<br />
Grunnen er at man i år i større grad har<br />
valgt antikvafonter i budsjettdokumentet,<br />
og som kjent er jo antikvafonter mye lettere<br />
å lese, spesielt for gruppen over 25 år.<br />
Dette er imidlertid et spørsmål om<br />
typografi og ikke litografi, og dersom vi<br />
skal ha et statsbudsjett vi kan være stolte av<br />
innen 2010, må framskrittene skje raskere<br />
enn de gjør nå.<br />
UKE-Lise svarer deg!<br />
UKE-Lise svarer nå. Rop<br />
spørsmålene så høyt du kan<br />
til Spitposten og se dem<br />
dukke opp på papiret foran<br />
deg!<br />
LIVE NETTPRAT<br />
– Hvem i UKE-styret ville du helst klina<br />
med?<br />
Slick rick<br />
– Hahaha bra spørsmål Øyvind! Men<br />
seriøst, hadde vært kult med intern<br />
klinfæst!!<br />
lise=)<br />
– Hallå Lise! Ble det av deg i går?<br />
The Man<br />
– Hei Nils, gikk og la meg etter avdukingen!<br />
lise=)<br />
Reqviem for<br />
Drommen om en Cafe<br />
Café Erichsen er nylig blevet<br />
nedlagt. Spidposten var paa<br />
pletten ved Aastedet for at<br />
finde ud hvad der var som<br />
gik saa forferdeligt galt.<br />
– Nær min Fod, for svingende!<br />
Bestikkelsen, to kalde Øller, skvalber<br />
over og treffer det antike Trægulv med en<br />
vaad Lyd. Mistenkte A og M griber begjærligt<br />
hver sin Flaske. Spidposten sitter urørlig,<br />
lik to Bengaltigre, og venter på afslørende<br />
Detalier.<br />
– Hvi lægges Café Erichsen ned?<br />
– Ingen tør at arbeide her, det er saa<br />
djevelsk meget Poltergeist, assurerer<br />
mistenkt M os.<br />
Spidposten sænder hverandre Megetsigende<br />
blik. Dette Forhør kunde definitivt ha<br />
begynnet bedre. Men Portemonæen er fyllet<br />
til Randen med Spesidaler: Dette Mysterium<br />
skal vi komme til Bunds i.<br />
– Var det Røgeloven?<br />
Men de to Caféemployerede Piger ryster<br />
på Hodet.<br />
– Det er Ericsson, der har stjaalet vaar<br />
Glans. Forskrækelige Telefoner!<br />
– Nei, det er Facebook! Alle Sæniorene,<br />
alle vaare Kunder, de mødes paa Facebook,<br />
og vil ei mer komme hid til os for at drikke<br />
Caffe.<br />
TIMERNE GAAR. Conspirationstheoriene<br />
florærer, den Ene værre end den<br />
Annen. Café-Timrene er tilbageholdne<br />
med Information; de vil ha mer Fludium.<br />
– Vi er djevelsk gode Vænner alle<br />
sammen. Vi sitter al vaar fritid på<br />
bagrummet her og snylder Caffe. Jeg har<br />
edt djevelsk meget Kage.<br />
Det var som forbasket! Kuren var vællychet.<br />
Alcoholen giver Recultater.<br />
– Jeg knuser saa djevelsk meget Glas.<br />
– Aha, udbryder Spidposten.<br />
Gaadens Kjerne er i ferd med at<br />
afdækkes: De Employerede ødelegger med<br />
Vilie og Vitende etablissementets Materiel.<br />
Men dog:<br />
– Nei, vi bruker så meget Sølvfad. De<br />
faar jeg ikke til at knuse.<br />
For Pokker! Vi forsøger nok et par<br />
Flasker Fludium. Conversiasionen<br />
bevæger seg over i et nyt Omraade: Tvilsomt<br />
Clientel.<br />
– Vi tog to Mændesker i Copulation på<br />
Closættet, udbryter Mistenkt A.<br />
– Vendligst skriv om dem i eders Spalte.<br />
De var Studenter. Knægten havde blondt,<br />
bølget Haar. Ternen havde Skiærf fra Palestinien.<br />
– Vi var nysgjærrige. Vi saa dem gaa<br />
ind, saa vi tog med Papier og lod som om<br />
vi skulde fylde paa.<br />
SPIDPOSTEN SITTER LAMSLAAET<br />
Sixpack-conversiasionen<br />
TILBAGE av denne Kommentars besnærende<br />
Metacymbolikk. De Efterforskede<br />
har selv benyttet vaare subtile Metoder!<br />
Hvad om de gjennemskuer os nett mens<br />
vi sitter her! Forhøret er i ferd med at falde<br />
fra hinanden i Sømmerne.<br />
Men Pigene har ikke mærket noget.<br />
Nu sitter de og kniser ubeskjæmmet. Vi<br />
benytter Chancen til at ta nogle fremragende<br />
Daguerrotypier.<br />
– La mig se!<br />
Blot er de yndige Smil forsvundet fra<br />
deres Læber; Rovdyrtænder er kommet<br />
ad syne, og Spidpostens brave Daguerrotypist<br />
må vise sine Værk. Vi tør knapt<br />
andet. De beklager seg mangt og meget<br />
over sine respective Udvortes, og nærvepirrende<br />
Secunder passerer før vi faar vaart<br />
Apparat tilbage.<br />
VI FORLADER LOKALET tæmmeligt<br />
snart efter. Vi har allerede naaet vaar Conklucion:<br />
Café Erichsen er blot et nyt Offer<br />
for en verdensomspænnende Conspiration.<br />
Caféemployerede over hele Vest har<br />
forænedes for at ruinere Handelsstanden.<br />
Café Erichsen er blot en Forsmag. Verg<br />
dig mens du har frie Hænder! Vaar Tid er<br />
forbi – Europa brænder!<br />
Av: ProfeSSor KircherwASSer<br />
& Dr. hinKelStein
Returadresse<br />
<strong>Under</strong> <strong>Dusken</strong><br />
Postboks 6855, Elgeseter<br />
7433 Trondheim<br />
Øyeblikk baktankeR<br />
I denne spalten presenterer vi annenhver uke et utvalgt kunstverk av en trondheimsstudent.<br />
Utdrag fra utstillingen Det är till tystnaden du skal lyssna av Carolina Jonsson på Galleri Blunk<br />
Regnvottens renessanse<br />
En regnfull dag satt jeg på sykkelen på vei til forelesning.<br />
Regnet høljet ned og det virket som himmelens<br />
sluser aldri hadde vært åpnere. For å være<br />
på den sikre siden hadde jeg på meg regnjakke og<br />
regnbukse, ja, til og med støvler har jeg tatt på<br />
meg. Dette skulle være nok til å holde regnet og<br />
kulden ute, tenkte jeg. Vel framme på skolen er jeg<br />
jo stort sett tørr, men fryser voldsomt. Idet jeg skal<br />
sette på sykkellåsen oppdager jeg at fingrene mine<br />
er stive og støle, gjennombløte og forfrosne.<br />
Dette var verken første eller siste gang jeg skulle<br />
ende opp med fingre som lignet mer på ispinner<br />
enn nyttige kroppsdeler. Vanlige votter greide ikke<br />
å holde regnet ute, spesielt ikke siden det har regnet<br />
så mye i høst. Dermed gled tankene mine tilbake på<br />
tiden i barnehagen. Tiden da fingrene var tørre, og<br />
humøret på topp.<br />
Det var i barnehagen de ble brukt, regnvottene.<br />
Votter laget av regnstoff, som holdt vann og søle<br />
borte. Hvorfor lages ikke slike votter i voksenstørrelser?<br />
Jeg ønsker nemlig meg et par slike. Jeg vil,<br />
jeg vil, jeg vil ha regnvotter, som jeg ville ha sagt det<br />
i en alder av fire år. De trenger kanskje ikke å gå helt<br />
opp til albuene lenger, slik de gjorde i barnehagen,<br />
men de må være laget av regnstoff. Å fôre vottene er<br />
også en god idé slik at jeg slipper å fryse på fingrene<br />
når minusgradene begynner å snike innpå.<br />
Tenk alle de mulighetene en designer kunne hatt.<br />
Bare se rundt deg på alle mønstre og farger som finnes<br />
på regntøy; dette kunne jo også ha blitt videreført<br />
til regnvotten. I stedet for å ha matchende belter og<br />
smykker, kan du ha fargerike regnvotter for å få din<br />
helt spesielle stil. Dersom det finnes en designer der<br />
ute som føler seg kallet, så skal jeg jammen kjøpe regnvotter.<br />
Og være stolt av å ha tørre og varme fingre<br />
når jeg skal på forelesning.<br />
Adresse:<br />
Elgsetergt. 1<br />
7030 Trondheim<br />
Tlf: 73 53 18 13<br />
Fax: 73 89 96 71<br />
E-post: ud@underdusken.no<br />
Annonse: annonse@underdusken.no<br />
Kontortid: 9 - 16, Studentersamfundet<br />
Fargerik