Feige hjelpere og glemte barn - Borgestadklinikken
Feige hjelpere og glemte barn - Borgestadklinikken
Feige hjelpere og glemte barn - Borgestadklinikken
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Vitenskap <strong>og</strong> psykol<strong>og</strong>i Redaksjonelt<br />
av blant an net angst, de pre sjon, lav selv til lit, at ferdspro<br />
ble mer <strong>og</strong> hy per ak ti vi tet, samt en rek ke psy ko soma<br />
tis ke sym pto mer som søvn vans ker <strong>og</strong> tvangs handlin<br />
ger. Un der sø kel ser vi ser <strong>og</strong>så at grup pen som helhet<br />
har fle re sko le pro ble mer, re la tert til in tel lek tu el le<br />
pre sta sjo ner, kon sen tra sjons vans ker <strong>og</strong> innlæringsvansker.<br />
I til legg ser vi en økt ri si ko for at de blir ut satt for<br />
vold <strong>og</strong> sek su el le over grep.<br />
Hel dig vis be tyr ikke det å være et <strong>barn</strong> fra en ri siko<br />
grup pe det sam me som at man nød ven dig vis ut vikler<br />
pro ble mer. Vi ser der for at bar nas sym pto mer varie<br />
rer i om fang <strong>og</strong> al vor lig hets grad. En dansk un dersø<br />
kel se vur der te det dit hen at 10 pro sent av de dan ske<br />
bar na vi her snak ker om, var så be las tet at de treng te<br />
be hand ling in nen for bar ne psy kia tris ke hjel pe tje nester.<br />
Det te er dob belt så høyt som i po pu la sjo nen ellers.<br />
I til legg fant de at rundt 40 pro sent av dis se bar na<br />
be fant seg i en grå so ne mel lom å være be hand lingstren<br />
gen de <strong>og</strong> å fun gere opp mot å være vel funge rende<br />
(Chris ten sen & Bilenberg, 2000). Selv om halv parten<br />
av bar na ikke skil te seg fra kon troll grup pen, ser vi<br />
like vel at de ab so lutt hø rer til en ri si ko grup pe vi må ta<br />
på al vor.<br />
Bil det fra den dan ske un der sø kel sen er lett gjenkjen<br />
ne lig fra kli nisk ar beid med dis se bar na <strong>og</strong> de res<br />
for eldre. Selv om man ge av bar na jeg har møtt i behand<br />
ling sam men med sine rus mis bru ken de for eldre,<br />
ikke had de ut vik let kla re sym pto mer, var de res hverdag<br />
pre get av man ge sto re be kym rin ger <strong>og</strong> be last ninger.<br />
Noen var svært uro li ge <strong>barn</strong>, and re bar på en stor<br />
trist het <strong>og</strong> hemmethet, mens and re igjen var svært<br />
opp tatt av å for mid le hvor flin ke de var til å ta an svar<br />
for for eldre <strong>og</strong> søs ken. De fles te av dis se bar na treng te<br />
hjelp til å opp kla re alt som had de for vir ret dem, få<br />
flyt tet på an svar <strong>og</strong> skyld, <strong>og</strong> hjelp til å be ar bei de vonde<br />
<strong>og</strong> van ske li ge opp le vel ser som det rus re la ter te<br />
sam spil let had de på ført dem.<br />
Også voks ne kvin ner <strong>og</strong> menn med en ut vik lingshis<br />
to rie pre get av for eld res rus mid del mis bruk har<br />
stør re ri si ko for emo sjo nel le, so siale <strong>og</strong> psy kis ke proble<br />
mer enn and re voks ne. Dis se pro ble me ne spen ner<br />
fra re du sert vel væ re <strong>og</strong> til freds het i eget liv, over til<br />
blant an net angst, de pre sjon, spi se for styr rel ser, iden titets<br />
pro ble mer, kri mi na li tet <strong>og</strong> rus mid del pro ble mer.<br />
Pro ble mer med nære re la sjo ner blir <strong>og</strong>så truk ket frem<br />
i man ge un der sø kel ser. For noen sy nes alt så pro bleme<br />
ne fra bar ne åre ne å for føl ge dem inn gjen nom<br />
ung doms åre ne <strong>og</strong> inn i vok sen ver de nen. For and re<br />
vir ker som om den ne ut vik lings his to ri en først ak tua lise<br />
res når de mø ter nye ut vik lings krav i eget liv, for<br />
ek sem pel når de flyt ter hjem me fra, stif ter fa mi lie <strong>og</strong>/<br />
el ler får egne <strong>barn</strong>.<br />
My ten om at rus mid del pro ble mer bare ram mer<br />
noen få, <strong>og</strong> bare de som er an ner le des enn oss, hind rer<br />
oss i å få øye på rus re la ter te be last nin ger tid lig nok.<br />
Den ne <strong>og</strong> til sva rende my ter blir lett en bar rie re som<br />
ram mer oss alle, både fami lien som har pro ble met, oss<br />
som er na boer <strong>og</strong> ven ner, men ikke minst oss som profe<br />
sjo nel le hjel pe re. Tabue ne gjør det van ske lig å fin ne<br />
et na tur lig språk lig rom hvor vi kan snak ke om rus på<br />
gode <strong>og</strong> av kla ren de må ter. Når vi hel ler ikke kan peke<br />
på en ty di ge sym pto mer hos <strong>barn</strong> som ute luk ken de<br />
knyt ter seg til for eld re nes mis bruk, kan det være vanske<br />
lig å nå dis se bar na på et så tid lig tids punkt av vi<br />
kan hind re skjev ut vik ling.<br />
Like vel kan vi gjø re mer. Ca. 90 pro sent av den<br />
nor ske be folk ning er tid vis bru ke re av en viss meng de<br />
al ko hol. Da kan ikke vi som hjel pe re fort set te med å<br />
være til ba ke hold ne i vår ut forsk ning av for eld res al kohol<br />
bruk i sam vær med <strong>barn</strong>. Det te gjel der både når vi<br />
snak ker med den voks ne, <strong>og</strong> i de til fel le ne hvor <strong>barn</strong><br />
hen vi ses for hjelp for sine vans ker. Mye ty der dess verre<br />
på at man både i spe sia list hel se tje nes ten for rus <strong>og</strong><br />
i psy kisk helse vern sjel den spør hvor dan det går med<br />
bar na til de for eld rene som mot tar be hand ling for sitt<br />
rus mid del pro blem.<br />
I lit te ra tu ren er dis se bar na med ret te blitt kalt de<br />
glem te bar na. Og for meg er det nær lig gen de å kal le<br />
man ge av oss for fei ge hjel pe re. For det er vel åpen bart<br />
at be hand ling av den voks nes pro ble ma tikk må in nebæ<br />
re en vur de ring av hvor dan den ne pro ble ma tik ken<br />
be rø rer ved kom men de som for el der, <strong>og</strong> våge å ut vi de<br />
den te ra peu tis ke mål set tin gen slik at be hand lings proses<br />
sen iva re tar et fore byg gen de per spek tiv på bar na.<br />
På sam me måte: be hand le re som job ber med <strong>barn</strong>,<br />
må våge å ta «rusbrillene på». Rus mid del bruk er tross<br />
alt en blant man ge mu li ge be last nings fak to rer det er<br />
vik tig å få øye på når man skal hjel pe <strong>barn</strong> som stre ver<br />
med li vet sitt.<br />
Det er en ut ford ring for oss alle å fjer ne tabu <strong>og</strong><br />
skam knyt tet til ut vik ling av et pro ble ma tisk for bruk<br />
av rus mid ler. Skal vi unn gå å møte fle re av dem som i<br />
gjen tat te sam ta ler med meg har sagt: «Da jeg var <strong>barn</strong>,<br />
var det in gen som så meg, in gen som hjalp meg; jeg<br />
satt der bare <strong>og</strong> ven tet på at min <strong>barn</strong> dom skul le gå<br />
over», må rus mid del bruk set tes på dags or de nen <strong>og</strong><br />
ad res se res som noe som ikke bare ram mer noen få <strong>og</strong><br />
an ner le des væ ren de men nes ker, men fak tisk <strong>og</strong>så deg<br />
<strong>og</strong> meg.<br />
Re fe ran se<br />
Chris ten sen, H. B. & Bilenberg, N. (2000): Be hav ioural and<br />
emotional prob lems in chil dren of Alcholoic mothers and<br />
fathers. Eu ro pean Jour nal of Child and Adolescent Psychiatry,<br />
vol 9:219–226.<br />
tidsskrift f o r n o r s k p s y k o l o g f o r e n i n g 2008 • 45 1267