Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
¥ FIIMNCARRIERS<br />
EDUSTUS TURUSSA :<br />
W<br />
Oy Wikeström & Krogius Ab<br />
MiUIl<br />
Linnankatu 35 Turku 10 Puh. 335333<br />
Oy A. E. Erickson A b<br />
LINN ANKATU 68<br />
20100 Turku 10<br />
Puhelin 303 000<br />
R A K E N T A JA N TAVARATALO<br />
• P u u ta vara a • O via # K e ittiö k alu s te ita<br />
• Ik k u n o ita • R a ke n n u s lev y jä # L o m a -a su n to ja<br />
• L ip p u ta n k o ja • P ark ette ja # T ilau stö itä<br />
Turun Satam a - Puh. 304444<br />
PUU OY HAKANEN K o nttori ja näytte ly V a llihaud ank 16<br />
Varasto Puusepänk. 1<br />
LAIVASÄHKÖTYÖ<br />
H. H IE T A R IN T A & K U M P P .<br />
Turku, K alastajankatu 1 b — Puh. 921-306 200<br />
K<br />
Kevään<br />
edulliset tarjoukset<br />
valtaväylällä Ruotsiin<br />
Auto ilmaiseksi<br />
Naantalista.<br />
Autoilijalle edullinen ta r<br />
jous pätee kaikilla vuoroilla,<br />
kun m ukana seu raa 2<br />
m aksavaa m atkustajaa ja<br />
liput lu n astetaan m atk a<br />
to im isto sta tai jostain to i<br />
m ipisteestäm m e, ei enää<br />
laivalta.<br />
Risteilyt Turusta<br />
alk.130,-<br />
Paras tap a m atk u staa läpi<br />
m aailm an kauneim m an<br />
saariston. Täysristeilyn<br />
h intaan sisältyy m eno-paluu<br />
h ytteineen ja aterioineen.<br />
Laivan vaihtoja päivä<br />
aikaa perillä Tukholm assa.<br />
Miniristeilyllä paluu ta p a h <br />
tuu välittöm ästi, jolloin to i<br />
nen kahviaam iaisista jää<br />
pois.<br />
Täysristeily Hesasta<br />
alk.144;<br />
K ahden vuorokauden m atka,<br />
jolla ehtii n au ttia se k ä<br />
kunnon laivam atkasta e ttä<br />
k o k o n aisesta päivästä perillä<br />
T ukholm assa. H intaan<br />
sisältyy m eno-paluu hyttein<br />
een ja aterioineen.<br />
VIKINGLINJA<br />
Edullisin meritie Ruotsiin<br />
90-607088<br />
Helsinki. Mannerheimintie 14<br />
921-306700<br />
Turku. Linnansatama, Satamakatu 1<br />
921-751919<br />
Naantali, Ruotsinsatama<br />
931-110511<br />
Tampere, Aleksis Kivenkatu 24<br />
Kesä tulee<br />
kohisten<br />
V arm istaaksesi itsellesi<br />
au to -ja hyttipaikan mieleisellesi<br />
vuorolle ja reitille sin<br />
un k a n n a tta a v arata ne<br />
ajoissa ja m ieluim m in heti.<br />
K esä tu lee nopeam m in<br />
kuin huom aatk aan .<br />
Mars m atk ato im isto o n tai<br />
suoraan m eille!<br />
O ta sam alla m u k aasi uusi<br />
p a k e ttim a tk a e sitte e m m e<br />
k esän p a k e ttim a tk o ista .
N:o 1 - <strong>1976</strong><br />
J u lk a is ija — U t g i v a r e :<br />
T u r k u - s e u r a , Å b o - s a m f u n d e t r .y .<br />
Satam ajohtaja<br />
ESKO AJANKO:<br />
LIIM APUUTEHTAASSAM M E<br />
VALM ISTETAAN YLI PUOLET MAAM M E L-m erkityistä rakenteista.<br />
K a pasiteettim m e on 20.000 m 3 valm iita liim a p u u ra kente ita vuodessa<br />
SEINÄELEM ENTTITEHTAASSAMME<br />
valm istetaan m uovipinnoitetusta teräslevystä 6M m oduulijärjestelm ään<br />
perustuvia läm pöeristettyjä PYSTY- JA VAAKAELEM ENTTEJÄ<br />
SUUNNITTELUPALVELUM M E<br />
tekee T e ille tilaohje lm a n n e perusteella tarjouksen jo ko rungosta,<br />
seinistä tai kokonaisesta h allista perustuksen päälle<br />
Oy LAIVATEO LLISUUS A b<br />
Pl 152 20101 Turku 10 Puh. 921-401 444 Telex 62-174<br />
Komennustyö oy<br />
Eteläkatu 30<br />
20840 TURKU 84<br />
puh 352181<br />
LAIVATELAKAT<br />
Tehdaslaitokset<br />
Suoritamme hiekkapuhallus- ja<br />
m aalaustöitä kautta maan.<br />
Mitä on satama?<br />
Esko A ja n k o<br />
S A TAM AT ovat viim e a ik o in a o lle e t jo ssa in m äärin ta v a llis ta v ilk k a a m <br />
m an ju lkise n keskustelun kohteena. E rityise n näkyvä sti ovat tä m ä n vu o d en<br />
a lk u p u o le lla o lle e t e s illä satam ien työ llisyyskysym ykset. T a lo u d e llis e n<br />
laman m ukanaan tuom a v a ja a työ llisyys on m onissa sata m a kaupungeissa<br />
a ih e utta n u t v a ik e ita työ llisyyso n g e lm ia . K okonaan to ise n la ise ssa valossa<br />
ovat satam at tu lle e t e s ille keskustelussa, jo ta on käyty valta ku n n a n liik e n <br />
n e p o litiik a n tu le vista su u n ta viivo ista. K u lje tu s- ja ta v a ra n k ä s itte ly te k n iik a n<br />
kehityksen m yötä syn tyn e e t uudet kuvat satam ien fyysisestä ra kente e sta<br />
ja m uodosta ovat synnyttäneet kesku stelu a lä h in n ä k u ite n k in vain a m m a ttipiireissä.<br />
A ivan v a illa ju lk is ta keskuste lua e ivät ole jä ä n eet y k s ittä is te n<br />
satam ienka an p aikallison g e lm a t.<br />
ED ELLÄ lyh yesti lu o n n e h d itu t e s im e rk it o s o itta neva t jo sen, e ttä satam a<br />
ja siihen liitty v ä ka ik k in a in e n to im in ta näyttä ytyy kovin e rila isen a , n ä k ö <br />
kulm asta riip p uen. M o n ita h o ise n ja m onitasoise n sa ta m a to im in n a n k o k o <br />
naiskuva v ä littyy sen vuoksi va lite tta va n harvoin. S a ta m a ka u p u n kie n kin<br />
a sukkaat alkavat etääntyä aika ise m m in niin tava nom a ise sta o m akohta isen<br />
läheise stä yhte ydestä om aan satam aansa. J o k a is e lla näyttä ä olevan riittävästi<br />
om issa ym pyrö issään. Tosin eivät m yöskään enää k a rk e a t h u u d o t<br />
ja sutkaukset, kitise vie n vin ssie n nokassa h e ilu va t ta a k a t ja k a ik k ia lla le i<br />
juva p ihkan ja pip p u rie n tuoksu synnytä sitä kie h to va n ro m a n ttis ta satam<br />
akuvaa, jo ta m onet u lk o p u o lis e t vie lä kin m ie le llä ä n to iv o is iv a t k o k e <br />
vansa satam assa.<br />
SUNNUNTAI K Ä VELIJÄ näkee hilja ise ssa satam assa k e n tie s vain<br />
p itk iä la itu re ita , tava ra m a ka siineja , k e n tille v a ra s to itu ja e rila is ia ta v a ro ita ,<br />
rata p ih o ja , ka tu ja jne., vain p e lk k iä ra ke n teita . Ja varm aan m o n e lle tu rk u -<br />
la iselle kin satam a m erkitse e vain O tk a n ttia ja m a tk u s ta ja la iv o ja .<br />
KU ITENKIN kokon aan to ise n la in e n kuva n äkyy anke a n a rkise ssa<br />
aherruksessa jo ka p ä ivä istä le ipäänsä satam asta h a n kkiva n a h taajan,<br />
satam ara kenta jan, n o s tu rin k u lje tta ja n ja m onen m uun satam assa ty ö s k e n <br />
televä n silm issä. Se m ikä s u n n u n ta ik ä v e lijä lle n ä yttä ytyy ty h jä n ä ava ra na<br />
tila n a m erkitse e satam assa työ s k e n te le v ä lle tru k k ie n , tra k to rie n , la u tta -
vaun u je n , re kkoje n, k u o rm a -a u to je n , rautatie vaunuje n ja n o stu rie n v ilinässä<br />
v a arallise n a h ta ita ty ö s k e n te ly tilo ja ja syn nyttä ä m onesti ka tke ria<br />
a ja tu k s ia n iitä kohtaan, jo tk a eivät kykene aikaansaam aan riittävän v ä ljiä<br />
ja tu rv a llis ia ty ö s k e n te ly tilo ja satam assa. H u o litsija , jo lta odote taan te h o <br />
ka sta to im in ta a n op e itte n ja h a lp o je n ku lje tu ste n to te u tta m ise ksi v ie n tija<br />
tu o n tita v a ro ille , k a m p p aile e ta va ro itte n sa saam iseksi o ikea an aikaan<br />
o ik e a lle p a ika lle . M aa- ja m e rik u lje tu s te n ta h d ista m in e n ilm an tu rh ia<br />
o d o tu k s ia ja y lim ä ä rä is iä ku sta n n u ksia ei aina ole h elp p o tehtävä. Varasto<br />
im is v a ik e u d e t, y lim ä ä rä in e n ta va ra n siirto , laivan odotus, viivä stym inen<br />
ja työ n o d o tu s aih e u tta a a ina satam issa niin tavanom aisen kysym yksen:<br />
K u ka m aksaa? Ja aina jo k u m aksaa. Jo kain en nosto ja jo kain e n hanskanjä<br />
lk i m aksaa. T ässä eräs ko n k re e ttin e n lä hikuva m aksu taseongelm ista kin<br />
SA TA M A on osa k u n n a llis h a llin n o is ta to im in ta a ja on sillä satam an<br />
to im in n a s s a va rsin ke skein e n ja p erustavaa laatua oleva tehtä vänsä. K u i<br />
te n k in to im in n a llin e n kokonaisuus m u odostuu vasta ka ikkie n ku lje tu s-<br />
to im in ta a n o s a llistu vie n o s a te k ijö id e n y h te isto im in nasta . V arustam ot, rauta<br />
tie t, k u lje tu s liik k e e t, ahtaaja t, h u o lits ija t, m e kla rit, la iva m uo n itu sliikkeet,<br />
v a ra s to im is liik k e e t, tu llila ito s , m e re n ku lku vira n o m a ise t ja o sitta in laivate<br />
la k a tk in ovat näitä vä littö m ä sti s a ta m a to im in ta a n o s a llistu via o s a te k i<br />
jö itä . S a ta m a to im in n a t m u odostavat erään osava iheen yh d is te ty s tä m erija<br />
m a a ku lje tu kse sta . K u lje tu s ei sinänsä ole its e ta rk o itu s vaan se on osa<br />
tu o ta n n o sta . T u o ta n to ja k u lu tu s sanelevat ku lje tu sta rp e e n ja sen m äärän.<br />
M itä ene m m än me tu o ta m m e ja kulutam m e sitä enem m än on m yöskin<br />
k u lje te tta v a a ja sitä su u re m m a ksi liike n n e kasvaa. Täm än kehityksen<br />
m yötä m ä äräytyy m yös satam ien k a p a site e tin tarve.<br />
TURUN satam a ei te e p o ik k e u s ta tä stä yle ise stä satam akuvasta. Sen<br />
k a u tta ku lke e vu o sitta in n. 3 m ilj. to n n ia tavaraa, jo itte n yhteisarvo on n.<br />
5 m ilja rd ia m arkkaa. M aam m e ulko m a a n ka u pan ta vara n vaih d o sta v ä littyy<br />
s iten lähes 1/10 Turu n satam an kautta. K a ik ille tu tu n lis ä p iirte e n Turun<br />
s a ta m a lle antaa sen v ilk a s m a tku sta ja liikenne.<br />
KU N N A LLIS E N A h a llin to k u n ta n a satam a e dustaa n. 300— 350 h e n kilön<br />
työpanosta. E rik o is p iirte e n ä tä lle k u n n a llis e lle to im in n a lle on sen liike -<br />
lu onto isu u s. T u o tta m ista a n p a lve luista satam a p e rii m aksun ja rakentuu<br />
sen ta lo u s liik e n n e p o litiik a s s a yle ise sti om aksutun kustannusva staavuuden<br />
p e ria a tte e n p o h ja lle . K unnan ve ro ä yriä ei siten vo id a ra sitta a s a ta m a to i<br />
m in n asta a ih e u tu v illa m enoilla . P e ria a tte e llista keskuste lua voidaan toki<br />
käydä s iitä p itä is ik ö s a ta m a to im in n a lla kyetä keventäm ään veroäyriä.<br />
KUTEN e d e llä on m a in ittu on satam a paitsi osa ku n n a llis h a llin to a niin<br />
m yö skin osa täm ä n ka u p u n g in e lin k e in o to im in ta a . K o konaisuute n a T urun<br />
satam a m uodosta a siten kaup ungissam m e v e rra tta in suuren työpaikan.<br />
E d e llä lu e te llu t s a ta m a to im in ta a n o s a llistu va t kaikki eri to im in n a t m ukaanlu<br />
kie n ta rjo a a satam a v ä littö m ä sti työ p a ika n 1.500 henkilö lle .<br />
O LISI väärin k u v ite lla e ttä satam a on vain p a ik k a ta rp e e llis in e ra ke n <br />
nelm ineen, jo ssa la ivo ja p u re ta a n ja lastataan ja paikka , jo k a työ llistä ä<br />
1.500 ihm istä. Se tosin m e rkitsee 1.500 h engelle ty ö tä ja leip ää ja sam alla<br />
m yös ty ö tä sen tu o ta n n o n ja tk o k s i, jo h o n jo ennen heitä on o sa llistu n u t<br />
s a to ja tu h a n s ia käsiä. Ennen ka ik k e a satam a m e rkitsee s itte n kin lähes<br />
1.500 perh een a sum ista ja elä m istä tässä kaup ungissa. Se on heidän<br />
T u rk u n s a m itä su u rim m a ssa m äärin ja se on elävä osa tä tä kaupunkia.<br />
M ikä o n tä m ä n<br />
k o tis e u tu le lid e n ta r k o itu s<br />
TURKU-seura on lähes perusta-<br />
m isestaan lähtien ju lkaissut tätä<br />
om aa lehteään, jo n ka tuorein<br />
num<br />
ero on nyt arvoisan lukijan<br />
käsissä.<br />
Vuosien kuluessa lehti on<br />
ilm estyessään koonnut laajan jä <br />
senistön ja lukuisat m uut tu rk u <br />
laiset kotikonnun asioiden pariin.<br />
Y hdistävänä aatteena on ollut<br />
Turku, sen asukkaat ja elämä.<br />
Lehden nim i Suomen Turku<br />
Abo, vår stad on todennäköisesti<br />
edesm enneen toim itta ja<br />
Arvo Suom isen päässä syntynyt.<br />
Hän oli seuran puuhakkaim pia perustajia<br />
ja antoi voim akkaan panoksen<br />
paitsi lehtem m e m yös koko<br />
kaupunkim m e parhaaksi m onip<br />
uolisella kirja llis e lla toim in n a l<br />
laan. Ilman hänen tarm okasta<br />
osallistum istaan tuskin seuran aikoinaan<br />
julkaisem ista kaskukir-<br />
joistakaan olisi tu llu t totta.<br />
V IIM EISIN Ä<br />
vuosikym m eninä,<br />
jo llo in olem m e nähneet m onien<br />
lehtien kam ppailevan ta lo u d e llisissa<br />
ja ideologisissa vaikeuksissa,<br />
saam m e T urku-seurassa<br />
olla k iito<br />
llis ia n iille m onille jäsenistööm <br />
me kuuluville entisille ja nykyisille<br />
lehtim iehille, joiden ansiosta<br />
Suomen Turku Åbo, vår<br />
stad<br />
on lähes 20 vuotta voinut<br />
säännöllisesti ilm estyä. Lehtem m e<br />
toim ittam iseen on vuosien aikana<br />
osa llistu n u t todella m erkittävä<br />
m äärä erilaisia yhteiskuntapiirejä<br />
edustavia sanom alehtim iehiä. Sam<br />
oin haluan puristaa niidenkin<br />
avustajien ja k irjo itta jie n kättä,<br />
jo tk a om asta aloitteestaan tai to i<br />
m ituksen<br />
pyynnöstä ovat laatineet<br />
a rtikkele ita lehteem m e.<br />
TÄM Ä kädenpuristus onkin m elkein<br />
ainoa palkkio, m itä seura on<br />
vo in u t k irjo itu ksista m aksaa. M utta<br />
nämä henkilöt, jo tk a ovat edustaneet<br />
e rila isia näkökantoja yhteiskunnassam<br />
m e, ovat o lle e t ko-<br />
tiseuturakkauden purem ia ja halunneet<br />
kertoa to is ille tu rkula isille<br />
sellaisista aiheista, jo tk a ovat heitä<br />
itseään kiehtoneet.<br />
OTAKSUN, että näin on lehtem<br />
m e p a lsto ille tu llu t talle n n e <br />
tuksi<br />
paljo n sellaisia Turkua, sen<br />
historiaa, nykypäivää ja tulevaisuutta<br />
koskevia asioita, jo tka<br />
m uuten olisivat täysin unohtuneet.<br />
Palstat ovat olleet avoim et e rila i<br />
s ille ajatu ksille ja p e rsoonalliselle<br />
esitystavalle.<br />
Näin ne ovat kuvastaneet<br />
turkulaisten om ia näkem<br />
yksiä. H isto ria lliste n tapahtum ien<br />
vastapainoksi on poim ittu aja n <br />
kohtaisia pikkutapahtum ia seuran<br />
om asta toim innasta ja Turun nykypäivästä.<br />
Täysin tieto ise n a siitä,<br />
että lehtem m e ei pysty vähäisin<br />
voim in selostam aan kaupunkim m e<br />
ja sen asukkaiden eläm än v irta u k<br />
sien kaikkia pyörteitä, katson lukijoiden<br />
kannalta olevan arvokasta,<br />
että he täm än lehtensä avulla<br />
saavat talteen<br />
paljon tie to ja kotikaupunkinsa<br />
eläm ästä ja henkilöistä.<br />
EIHÄN haittaa, jo s jo skus sam<br />
anlaiset asiat on ju lkaistu vähän<br />
eri sanoilla päivälehdissä. A n ih a r<br />
va säilyttää tä lla isia lehtiä k irja <br />
hyllyssään. S ensijaan Suomen<br />
Turku Åbo, vår stad, jo <br />
ka on painettu suhteellisen hyvälle<br />
paperille, on<br />
sidottuna aina<br />
arvokas hakuteos, jo n ka voi jopa<br />
jättää perinnöksi jälkelä isille e n ,<br />
jo llo in se on entistä arvokkaam pi.<br />
ARVOISAT lu k ija t tietysti saavat<br />
sanoa, m ikä on heidän m ie lip ite e n <br />
sä tästä lehdestä, sen<br />
kuvista ja<br />
kirjo itu ksista . Ehkä joku vaatii<br />
voim akkaam pia kannanottoja yhte<br />
isiin Turkua koskeviin asioihin,<br />
joku toinen puolestaan keveäm pää<br />
tyyliä. Voisin sanoa, että ei m eillä<br />
ole aiheista pulaa. Sattuu ja tapahtuuhan<br />
rakkaassa kaupungissam<br />
m e kaikenlaista hassua, jo ista<br />
saisi juttua.<br />
Kun lehtem m e ilm estyy<br />
vain neljästi vuodessa ja jo<br />
tällaisenakin tahtoo m uodostua<br />
taakaksi seuran taloudelle, on<br />
pitäydyttävä asia llise lla pohjalla,<br />
vältettävä solvauksia<br />
ja yritettävä<br />
rakentaa silto ja kotikaupunkim m e<br />
erila iste n m ie lipidesuuntien v ä lille.<br />
M ikään ei estä Turku-seuran<br />
jäseniä ja täm än lehden m uita luk<br />
ijo ita kertom asta toivom uksiaan<br />
Uuden vuoden<br />
vastaanotto<br />
T uomiokirkon<br />
edustalla<br />
Sankoin jo u k o in k o <br />
ko o n tu i väkeä vu o d e n v iim<br />
eisen päivän iltana T urun<br />
tu o m io kirkon edustalle, jo s <br />
sa p id e ttiin T urun ka u p u n <br />
gin järjestäm ä uuden vu o <br />
den vastaanottotilaisuus.<br />
Puheita p itivät tuom iorovasti<br />
Lauri H uovinen ja kaup.johtaja<br />
V äinö J. Leino. K uorolaulua esitti<br />
M ie skuoro Laulun Y stävät jo h ta <br />
janaan Esko S olasaari ja m u siikista<br />
huolehti Turun V a ru sku n ta so ittokunta<br />
jo htajanaan m usiikkikapte<br />
e n ilu u tn a n tti Esko Juuri. Kello<br />
24.00 Turun llm a to rju n ta p a tte risto<br />
am pui kunnialaukaukse t ja tila i<br />
suus päättyi M aam m e-lauluun.<br />
U udenvuodenpäivänä a rk k ip iis <br />
pa M artti S im o jo e lla oli kodissaan<br />
ja m aaherra Sylvi S ilta se lla valtion<br />
vira stotalossa vastaanotto.<br />
UUDEN VUODEN<br />
VAUVOJA<br />
T urun ylio p isto llise n keskussairaalan<br />
n a iste n klin ikalla synnytti<br />
uuskaupunkilainen M arja-Leena<br />
H urnainen kaksoispojat. E nsim <br />
m äinen syntyi kello 00.28 ja to i<br />
nen kello 00.43. Sam alla naiste n <br />
k lin ik a lla syntyi kello 7.07 tu rk u <br />
laisten Leena ja Juhani K arvalan<br />
tyttö. T urun kaupunginsairaalan<br />
synnytysosastolla syntyi kello 7.30<br />
tu rku la isille R iitta ja M atti K oskelin<br />
ille poika.<br />
□<br />
TURUN k a u p u n g in kirja sto sta —<br />
Varsinais-S uom en m a a k u n ta k irja s <br />
tosta v. 1975 la in a ttiin yhteensä<br />
2.286.517 k irja a eli 244.145 k irja a<br />
enem m än kuin e dellisenä vuonna.<br />
Asukasta ko h ti la in a ttiin 13,9 te o s<br />
ta, edellisenä vuonna 12,5. Noin<br />
59,000 tu rku la ista — 35,7 % kaupunkila<br />
isista — käytti viim e vu o n <br />
na kaupunginkirjastoaan.<br />
ja tekem ästä e h dotuksiaan lehden<br />
sisällön a ih e p iirin laajentam iseksi.<br />
MUTTA e n n enkaikkea to ivoisin ,<br />
että tyytyväiset lukijam m e p yyiäi-<br />
sivät ystäviäänkin tilaam aan täm än<br />
lehden. Se ei saisi puuttu a yhdenkään<br />
tosi tu rkula isen k irja <br />
hyllyltä.<br />
O LLI KESTILÄ
S a ta m a in sin ö ö ri<br />
KALERVO MAURAMO:<br />
Turun sataman kehittämisestä<br />
arkittaessa n iitä m a h d o llisuuksia,<br />
jo ita T urun satam an<br />
H<br />
kehittäm iseksi on, k iin n itty y huom<br />
io ennen m uuta siihen, että satam<br />
a-allasta käytetään hyväksi<br />
vain to iselta sivulta toisen ollessa<br />
hyödytö n tä vesijättöä. K oko pitkä,<br />
ka llis väylä, alusten kääntöpaikka<br />
ja itse satam a-allas edustavat<br />
erittä in suurta pääom aa, jo ta olisi<br />
voitava käyttää tehokkaam m in hyväksi.<br />
Lisäksi on syytä huom ioida<br />
jään m urtam isesta ja m uista sen<br />
kalta isista käyttöm enoisxa jo h tu <br />
vat te kijä t, jo tk a sellaisenaan ilman<br />
sanottavia lisäkustannuksia<br />
hyödyttävät m yös altaan to iselle<br />
p u o le lle ra kennettu ja laitu rin o sia<br />
ja nuhin o h ja ttu a liikennettä. Sa<br />
man altaan m ahdollisim m an tehokas<br />
hyväksikäyttö aiheuttaa<br />
huom attavia etuja hinauspalvelu<br />
lle ja m onelle m uullekin satam<br />
an to im in n a lle . N ykyisen satam<br />
an pulm ana on m aa-alueen ahtaus.<br />
A sutus ja muu satam aan<br />
k uulum aton sitä häiritsevä ja siitä<br />
häiriintyvä Toiminta on pyrkin yt ja<br />
yhä e delleen pyrkii tunkeutum aan<br />
liian lähelle satam aa ja kun la i<br />
vojen koko jatkuvasti kasvaa ja<br />
ja tk o liik e n n e tapahtuu entistä<br />
enem m än m aanteitse, tulee laiturin<br />
tehokas käyttö edellyttäm ään<br />
yhä enem m än tila a syvyyssuuntaan<br />
la itu rista m aalle päin.<br />
MELKO sanatarkasti näin aloitin<br />
15. 2. 1967 päivätyn ehdotu k<br />
seni satam an käyttö- ja laajennussuunnitelm<br />
aksi. E dellä m ainitut<br />
re a a lite e tit perustuvat ta lo u d e llisiin<br />
to sia sio ih in ja ovat yhtä tu o <br />
reita vieläkin kuin s illo in yhdeksän<br />
vuotta sitten. Asia ehti valtuustokäsittelyyn<br />
9. 2. 1970 ja 23.<br />
2. 1970 kaupungin va ltu u sto päätti<br />
hyväksyä ehdotuksen T urun sataman<br />
Länsila itu rin , Linnanaukon ja<br />
Kanavaniem en satam ien uudelleen<br />
jä rje ste lystä nykyisen satam an keh<br />
itysohjelm an pohjaksi. Sam alla<br />
päätettiin, että Länsila itu rin ta <br />
kaista aluetta pyritään laaje n ta <br />
m aan ja sen a stettainen to te u t<br />
tam inen jä te ttiin satam alautakunnan<br />
esitysten p e ru ste e lla Kaupung<br />
in h a llitu ksen päätettäväksi. E delleen<br />
k iin n ite ttiin huom iota veden<br />
vaihtum iseen ja liike n te e n sujum<br />
iseen kanavan m ito itu sta tu l<br />
kittaessa.<br />
SU U N N ITELM A A on päätöksen<br />
p o h ja lta to te u te ttu viim e iste n kuuden<br />
vuoden ajan talousarvio id e n<br />
p uitteissa. Tänä aikana on liikenne<br />
kasvanut 2.5 m ilj. tonnista<br />
K a le rv o M a uram o<br />
vuodessa 3.3 m ilj. tonniin, joka<br />
osoittaa nykyisen satam an alueella<br />
tapahtuneiden järjestelyjen<br />
seurauksena olleen kapasiteetin<br />
huom attavan nousun, vaikka satam<br />
a-aluetta ei sanottavasti ole lisätty.<br />
Nyt täm ä m ahdollisuus on<br />
loppuun käytetty. M ikä li satam aa<br />
edelleen halutaan kehittää kaupungin<br />
eduksi, tarvitaan lisää laitureita<br />
ja kenttiä. T ä llö in pakosta<br />
ensisijaisesti joudutaan laajentamaan<br />
aluetta altaan toisella puolella,<br />
siis Länsisatam assa. Kun<br />
käytettävissä olevasta laajennusvarasta<br />
on pyrittävä saam aan irti<br />
m ahdollisim m an m onta laivapaikkaa<br />
se m erkitsee laiturin rakentam<br />
ista vanhaan siltapenkereeseen<br />
asti ja sitä vastaavan kenttätilan<br />
saam ista taka-alueesta. Sataman<br />
kapasiteetiksi tulee tä llö in 4— 5<br />
m ilj. tonnia, jo ka riittänee m elko<br />
p itkälle ja puolestaan siirtä ä satam<br />
atoim innan jakaantum isen<br />
kahtia epäm ääräiseen tulevaisuuteen.<br />
V äestöennuste ei näytä kovinkaan<br />
positiiviselta koko maan<br />
väestön lisäystä silm älläpitäen,<br />
joten kapasiteetin kasvu riippuu<br />
lähinnä valtakunnan sisällä tapahtuvasta<br />
m uutto liikke e stä ja satamien<br />
keskinäisestä kilp a ilu sta koko<br />
liikennem äärän m uodostam an<br />
kakun jakam isessa. Hirvensalon<br />
puoli on m yös m ahdollinen, jo s<br />
kin rautatien veto sinne on nykyään<br />
jo hankala, kun aikanaan<br />
sitä varten asem akaavaan varattu<br />
puistovyöhyke on harkitsem attom<br />
an lyhytnäköisellä asuinrakennusto<br />
im in n a lla pätkitty. Ruissalo<br />
taas on tu rkula iselle pyhää m aata,<br />
jo n ka vuoksi suunnitelm assa<br />
ei ole m itään, m ikä pyrkisi sitä<br />
pilaam aan. On m uistettava kuitenkin<br />
myös, että talo u d e llista kin<br />
toim intaa tarvitaan, m ikä li halutaan<br />
säilyttää elintaso edes suunnilleen<br />
nykyisellään. Se taas niin<br />
viennin kuin tuonnin osalta tapahtuu<br />
pääasiassa salam an kautta<br />
ja ellei sitä Turku hoida, sen<br />
m ielihyvin hoitavat to iset satam at.<br />
PUHUTAAN paljo n satam an<br />
siirtäm isestä m uualle A iriston<br />
rantaan. En h enkilökohtaisesti<br />
jaksa uskoa tällaisen olevan taloudellise<br />
sti m ahdollista. Jonkun<br />
e rikoisen syyn, kuten suuren, satam<br />
aa tarvitsevan te o llis u u s la ito k <br />
sen m yötä voi kyllä syntyä erikoissatam<br />
a, jo ka tuskin vetää muuta<br />
satam aa suurem m alti mukaan.<br />
Hyvä on, että tä lla isia tarpeita<br />
varten varataan seutukaavassa ja<br />
m uissakin suunnitelm issa alueita<br />
Toistaiseksi ne voivat reservinä<br />
ollessaan toim ia lisävirkistysalueina.<br />
K a ksijakoinen satam a on epätaloudellin<br />
e n ja toim in n a llisesti<br />
hankala ellei eri osille saada selvää<br />
tehtäväjakoa. On ilm eistä, että<br />
kappaletavara- ja m atkustajaliikenne<br />
säilyvät nykysatam assa.<br />
S iihen on investoitu paljo n ja se<br />
on kohtalaisen hyvässä kunnossa<br />
Nykyisellä paikalla sitä on myös<br />
kehitettävä jo s investoinneista<br />
edelleen halutaan hyötyä. Ja<br />
taas törm ätään aluekysym yksiin.<br />
ALUEEN tarpeesta on syytä ottaa<br />
esille yksinkertainen e sim erkki.<br />
Kun satam assa käyvien alusten<br />
keskipituus on viim e vuosikym m e<br />
nien aikana kasvanut noin kaksinkertaiseksi<br />
ja kun leveys ja<br />
korkeus ovat suhteessa pituuteen<br />
on lastitila kasvanut kahdeksankertaiseksi.<br />
Täm än lastin le vittä <br />
m iseksi la itu rikentä lle tarvitaan<br />
näinollen neljä kertaa niin leveä<br />
kenttä kuin aikaisem m in. Lisäksi<br />
on satam an tehokkuuden eräänä<br />
tärkeänä edellytyksenä alusten<br />
satam assa viipym isajan vähentäm<br />
inen m inim iinsä. Täm ä e d e llyttää<br />
koneellista käsittelyä, joka<br />
vaatii tilaa. Kun laiva viip yy satam<br />
assa vain m uutam an tunnin on<br />
tänä aikana lasti voitava purkaa<br />
ja uusi siirtä ä laivaan. Tarvitaan<br />
siis ka ksin ke rta ista lastim äärää<br />
vastaava kenttätila kutakin laivapaikkaa<br />
kohden. Ei voida m o b ilisoida<br />
eikä satam aan m ahdu sellaista<br />
kuljetuskapasiteettia, joka<br />
Luonnos satam an uudeksi<br />
asem akaavaksi.<br />
le k is i välivarastoinnin tarp e e tto <br />
m aksi, vaan lähtevää lastia kerätään<br />
useana päivänä ennen laivan<br />
tuloa ja saapunutta viedään pois<br />
sam oin useana päivänä tämän jä l<br />
keen. K enttätilasta on kiinni, ettei<br />
laivapaikkaan ju u ri sovi kuin kaksi<br />
rahtilin ja vu o ro a viikossa. Suunnitelm<br />
a tähtääkin e rikoisesti kenttätilo<br />
je n saam iseen. Laituripituutta<br />
lisääntyvä kapasiteetti ja alueen<br />
tehokas käyttö tarvitsee vanhaan<br />
siltapenkereesee n asti, siis suhteellisen<br />
rajo ite tu sti, m ikä on<br />
suunnite lm a lle eduksi, koska laituri<br />
on varsin ka llis investointi<br />
m uihin kohteisiin verrattuna. Myös<br />
ahtaustöiden siirtym inen 2-vuorotyöksi<br />
on vaikuttanut samaan<br />
suuntaan.<br />
NYKYÄÄN voidaan todeta, että<br />
o ptim in tausta-alueen laiturista<br />
m aalle olisi oltava n. 400 m leveä,<br />
jo tta laiturista saataisiin kaikki<br />
m ahdollinen teho irti ja täm än takana<br />
sekundääristä kenttätilaa<br />
tu kkuliikkeid e n varastoille yms.<br />
toinen 400 m. Turusta ei tällaisia<br />
leveyksiä löydy, siksi lähelle satamaa<br />
on sinne kuulum atonta to i<br />
m intaa tungettu ja aluetta pyritään<br />
jo ka puolelta rajoittam aan niin,<br />
että satam an rakentam inen jä rkevästi<br />
näyttää jo skus jo uhanalaiselta.<br />
Jo nyt on o llu t tilanteita,<br />
joissa on o llu t pakko to rju a tänne<br />
pyrkivää liikennettä osittain tila n <br />
puutteen vuoksi, osittain siksi, että<br />
asioiden vira llin e n käsittely<br />
liian m onien la usuntokierrosten ja<br />
e päoleellistenkin seikkojen vuoksi<br />
viipyy eikä asiakkaalle voi luvata<br />
m itään varm aa edes lähitulevaisuudessakaan.<br />
Täten tuotetaan<br />
Turun kaupungille itselleen ja sen<br />
talouseläm älle ehkä arvaam attoman<br />
suurta vahinkoa.<br />
A SIO ITA arvosteltaessa on syytä<br />
todeta, että T urun satam a k o k o <br />
naisuudessaan, kun otetaan huomioon<br />
paitsi satam alaitoksen viranom<br />
aiset ja ty ö n te k ijä t m yös<br />
tu llin henkilöstö, a h ta u sliikkeid e n<br />
palveluksessa olevat, te rm in a a lihenkilöstö,<br />
h u o lits ija t ym . ty ö llis <br />
tää lähes p a ritu h a tta henkilöä. Satam<br />
alaitos m aksaa käyttäm ästään<br />
pääom asta koron ja kuoletuksen<br />
kaupungille sekä täm än lisäksi tu <br />
louttaa kaupungin kassaan usein<br />
vuosittain varsin huom attavan<br />
sum m an. Satam a on näinollen<br />
kaupungin ta lo u d e lle varsin su u rim<br />
erkityksinen niin vä littö m ä sti<br />
kuin välillisestikin .<br />
SATAM AN ke h ittä m isto im e n p ite i<br />
den ja tkam iseksi e d e llä m ainitun<br />
suunnitelm an m ukaisesti satam a-<br />
lautakunta esitti ka u p u n g in h a llitu<br />
kselle satam a-aluetta koskevan<br />
vanhentuneen asem akaavan u u d istam<br />
ista suunnitelm aa ja satam an<br />
ta rp e ita vastaavaksi. K aupungin-
hallitus päätti 20. 11. 1973 antaa<br />
asem akaavaosaston tehtäväksi yhteistyössä<br />
sataman kanssa esityksen<br />
tekemisen sataman asem a<br />
kaavan muuttamisesta. Asem a<br />
kaavaosaston 5. 9. 1975 päivätiy<br />
ehdotus perustuu edellä selostettuun<br />
yleissuunnitelmaan. Asemakaavaluonnos,<br />
joka pelkistettynä<br />
näkyy oheisessa kuvassa on hyväksytty<br />
satam alautakunnassa ja<br />
kiinteistö- ja rakennuslautakunnassa<br />
viime vuoden lopulla ja on<br />
nyt lausuntokierroksella jo ehtinyt<br />
Seutukaavaliiton hallituksen hyväksymäksi<br />
5. 2. <strong>1976</strong>.<br />
LU O N N O K S E S S A on Pansiontie<br />
Ovakon rautatehtaan luona suunniteltu<br />
vietäväksi ylikulkusiltana<br />
yli satamaraiteiston. Ruissalontie<br />
tullaan varustamaan puomilaitteilla<br />
valtuuston viime vuoden talousarvioon<br />
varaamien määrärahojen<br />
turvin ja myöhemmin, mikäli halutaan,<br />
se voidaan muuttaa pelkästään<br />
kevyen liikenteen väyläksi<br />
Ruissaloon suuntautuvan moottoriajoneuvoliikenteen<br />
tällöin kiertäessä<br />
vapaavarastoalueen ympäri.<br />
Satam an liikenne Länsisataman<br />
alueelta kerättäisiin laitureilta nopeasti<br />
takamaastoon ja sieltä<br />
Suikkilantielle, joka sisempänä kehätienä<br />
jo on varsin pitkälle rakennettu.<br />
Näin sataman rekkaautoliikenne<br />
väistäisi keskikaupungin<br />
ja suuntautuisi sen ulkopuolitse<br />
ulospääsyteille.<br />
V IIM E aikoina on taitettu peistä<br />
siitä, miten lähelle Ruissaloa satama<br />
saisi ulottua. On puhuttu<br />
kanavasta, joka erottaisi saaren<br />
mantereesta. Kysymyksessä olisi<br />
kuitenkin luonnonuoma, koska sataman<br />
puoleinenkin sivu jää luiskalle<br />
jo yksin alueen stabiliteetinkin<br />
vaatimana. Kun tämä vielä<br />
varustetaan istutuksin se käsitykseni<br />
mukaan täydentää Ruissalon<br />
kaunista maisemaa. Eri kysymys<br />
on, mitä tehdään itse Ruissalon<br />
varsinaisen rantaviivan edustalla<br />
olevalle kaislikolle ja vesijätölle.<br />
Tutkimusten ja laskelmien mukaan<br />
on veden vaihtuvuus turvattu jo<br />
2.5 m syvällä 30— 40 m leveällä<br />
uomalla — Ruissalon vanhan sillan<br />
aukko muodostaa nytkin varsin<br />
kapean kohdan. Väylästä tulee<br />
joka tapauksessa paljon laskettua<br />
avarampi. Henkilökohtaisesti en<br />
pitäisi Ruissalon sisääntuloreitin<br />
kahta puolta nykyisin olevia maatuvia,<br />
ummehtuneita kaislikkoja ja<br />
vesijättöjä säilyttämisen arvoisina,<br />
koska tällaisia alueita on kilometrikaupalla<br />
niin saaren pohjoiskuin<br />
eteläsivullakin lintujen oleskelupaikoiksi<br />
sekä luonnontutkijain<br />
ja luonnonsuojelun tarpeiksi.<br />
Pitäisin kauniimpana, että palautettaisiin<br />
rantaviiva siihen, missä<br />
se ennen on ollut, rantaleppien<br />
edustalle. Maatuma johtunee Ruissalon<br />
nykyisestä siltapenkerestä<br />
ja on siis keinotekoisesti syntynyt.<br />
Mikäli näin tehtäisiin, olisi<br />
saaren ja mantereen välisen luonnonmukaisen<br />
uoman leveys eri<br />
paikoissa 90— 200 m, jolloin se<br />
sopivasti istutettuna voisi maisemallisesti<br />
olla hyvinkin kaunis. Tätä<br />
näkemystä tukevat yleissuunnitelmaa<br />
laadittaessa saadut eri lausunnot:<br />
Varsinais-Suomen Maakuntaliiton<br />
luonnonsuojelutoimikunta 3. 11.<br />
69:<br />
Alue, jota suunnitelma koskee,<br />
on jo joutunut ja välttämättömyyden<br />
pakosta joutuu yhä<br />
suuremmassa määrin sellaisten<br />
muutosten kohteeksi, jotka<br />
ovat vähentäneet sen merkitystä<br />
esim. "lintulahtena". Itse<br />
Ruissalon rantaan toimenpiteellä<br />
on siksi vähäinen merkitys,<br />
että näin merkittävän suunnitelman<br />
toteuttamiselle se ei<br />
voi olla esteenä.<br />
Tähän lausuntoon on yhtynyt<br />
myös Turun Eläin- ja Kasvitieteellinen<br />
seura.<br />
Varsinais-Suomen Luonnonsuojeluyhdistys<br />
esittää 5. 11. 1969<br />
mm:<br />
Koska Ruissalon ja kaupungin<br />
väliset vedet ovat tällä tavoin<br />
tulleet virkistyskäytön kannalta<br />
merkityksettömiksi ei niiden<br />
pengertäminen satama-alueeksi<br />
tältä osin huononna tilannetta.<br />
Pengerryksen yhteyteen suunniteltu<br />
kanava Linnanaukosta<br />
Marjaniemen suuntaan sen varrelle<br />
liittyvine kävelyteineen<br />
saattaa oikealla lavalla toteutettuna<br />
merkitä suoranaista<br />
parannusta alueen virkistyskäytössä.<br />
Mielestämme on vain<br />
erityisesti varottava sitä, ettei<br />
arimmalle alueelle, sillasta<br />
M arjaniemeen johtavalle Ruissalon<br />
itärannalle ohjata autoliikennettä<br />
tai muuta luontoa<br />
häiritsevää toimintaa. Tässä<br />
m ielessä on Veneveistämön<br />
puoleinen alue vähemmän arka,<br />
mutta sielläkin olisi teiden varsia<br />
reunustava kaunis puusto<br />
pyrittävä säilyttämään.<br />
ED ELLÄ M A IN IT U T lausunnot<br />
huomioon ottaen on suunnitelmaa<br />
tarkistettu ja väylän itäsivua siirretty<br />
satamaan päin. Tämä on<br />
merkinnyt n. 6 ha menetystä kenttätiloihin.<br />
Sen pitemmälle ei voida<br />
mennä ilman, että suoritettujen<br />
investointien antama hyöty jyrkästi<br />
vähenee<br />
M ITEN menetellään Ruissalon<br />
rannan suhteen ei suoranaisesti<br />
koske satamaa, joten siltä osin<br />
edelläoleva on yksityistä paljasjalkaisen<br />
turkulaisen mielipidettä.<br />
Varmaa on kuitenkin, että ellei mitään<br />
tehdä maatuu koko sataman<br />
ja Ruissaion välinen vesialue, jossa<br />
vesisyys on vain n. 1.5 m maan<br />
kohoamisesta ja kaislikon maaduttavasta<br />
vaikutuksesta johtuen<br />
umpeen muutamassa vuosikymmenessä<br />
ja Ruissalo lakkaa olemasta<br />
saari. Asemakaavaehdotus sitävastoin<br />
takaa veden vaihtuvuuden<br />
ja erottaa saaren mantereesta. □<br />
H ö y ry la iv o je n<br />
a ik a k a u s i<br />
p ä ä tty y<br />
V IIM E vuosien aikana on Silja<br />
Line tonnistoajattelussaan pyrkinyt<br />
harvempiin mutta suurempiin yksiköihin.<br />
Tarkoituksena on ollut<br />
saavuttaa parempi kannattavuus<br />
kaikilla Silja Linen liikennöimillä<br />
reiteillä.<br />
S K E P P S B R O N Tukholmassa on<br />
ollut Suomenliikenteen ja Silja Linen<br />
perinteinen satama. Perinteen<br />
mukaan tätä reittiä on liikennöity<br />
vanhan kunnon ajan" mukaisella<br />
tonnistolla, höyrylaivoilla. Siitäkin<br />
huolimatta, että matkoja viihtyisillä<br />
laivoilla edelleenkin kysytään,<br />
nämä alukset ovat kannattamattomia<br />
liikenteessä. Autokapasiteetti<br />
on pieni, polttoainekustannuksei<br />
suhteellisen suuria. Jotta Skeppsbronliikenne<br />
kannattaisi, olisi käytettävä<br />
aluksia, joiden lastinottokyky<br />
on suuri ja polttoaine taloudellista.<br />
Satam a itsessään ei kuitenkaan<br />
tähän sovellu. Tämä johtaa<br />
vääjäämättömästi siihen, että<br />
Silja Linen liikenne Turusta<br />
Skeppsbronille päättyy.<br />
K E SK IT A LV EN aikana Skeppsbron-liikenteen<br />
alukset ovat olleet<br />
vuosikorjauksessa. Kun liikenne<br />
alkaa uudelleen huhtikuun<br />
alussa, ss Bore ja ss Bore Nord<br />
aloittavat viimeisen kautensa tällä<br />
reitillä. 31. 8. päättyy tämä pitkä<br />
perinne Skeppsbronille höyrylaivoilla.<br />
S IL JA Line on kuitenkin saavuttanut<br />
asettamansa päämäärän,<br />
harvemmat mutta suuremmat yksiköt.<br />
Turusta Tukholmaan, Värtanin<br />
satamaan, liikennöivät sekä autoettä<br />
matkustajakapasiteetiltaan<br />
riittävät alukset, ms Bore I ja ms<br />
Fennia. Helsinki-Tukholma-reitillä<br />
ovat Suomi-Ruotsi-liikenteen suurimmat<br />
ja nykyaikaisimmat alukset,<br />
sisarlaivat ms Wellamo, ms<br />
Svea Corona ja kesällä ms Bore<br />
Star. Ms Bore Star tullaan näkemään<br />
myös Turussa kesän alussa,<br />
ja aluksen sijoittaminen Turku-<br />
Tukholma-liikenteeseen talvikaudeksi<br />
<strong>1976</strong>— 1977 ei ole lankaan<br />
mahdotonta. Tällä hetkellä ms Bore<br />
Star liikennöi risteilijä Silja Linen<br />
ja Finnlinesin yhteistyönä<br />
Afrikan länsirannikolla. Päätöstä<br />
risteily-yhteistyön jatkamisesta<br />
seuraavana talvikautena ei ole vielä<br />
tehty.<br />
TURKU-Norrtälje- liikenne on<br />
tällä hetkellä täysin avoin. Periaatepäätös<br />
reitillä liikennöivien<br />
ms Aallottaren ja ms Svea Reginan<br />
myynnistä tehtiin silloin, kun<br />
He'sinki-Tukholma-reiteille tarkoitetut<br />
suuralukset tilattiin Tämän<br />
päätöksen seurauksena ms Aallotar<br />
ja ms Svea Regina lopettavat<br />
liikennöinnin Turku-Norrtälje-reitillä<br />
ja myös osittain siksi, että näiden<br />
alusten lastikapasiteetti ei riitä tyydyttämään<br />
mm. rekkaliikenteen<br />
kysyntää tällä reitillä.<br />
□<br />
Lopulliset päätökset Turun<br />
satama-alueesta tekemättä<br />
Turun sataman kaavoituskysymysten<br />
ympärillä on<br />
viime aikoina käyty vilkasta<br />
keskustelua liittyen erityisesti<br />
sataman syvyyskysymyksiin<br />
sekä virtaustutkimuksiin.<br />
Tosiasiassa tilanne<br />
tällä hetkellä on se, ettei<br />
mitään lopullisia päätöksiä<br />
ole vielä tehty. Asemakaavaehdotukset<br />
ovat olleet<br />
kierroksella ja sen aikana<br />
on saatu koottua tarvittavat<br />
mielipiteet lopullista<br />
päätöksentekoa varten.<br />
Vasta kierroksen päätyttyä<br />
ja päätöksen asemakaavaehdotuksesta<br />
tultua hyväksytyksi<br />
on mahdollista<br />
kääntyä vesioikeuden puoleen.<br />
Vesioikeutta ei siis<br />
suinkaan ole syrjäytetty eikä<br />
kaupunginvaltuusto ole tehnyt<br />
lopullista päätöstään,<br />
vaan ainoastaan vetänyt ne<br />
suuntaviivat, joiden mukaan<br />
suunnittelua jatketaan ennenkuin<br />
asia viedään vesioikeuteen,<br />
todetaan Turun<br />
kaupunginkanslian tiedotustoimiston<br />
tiedotteessa.<br />
JO vuoden 1970 lokakuussa oli<br />
kaupunginvaltuuston käsiteltävänä<br />
kaupunginhallituksen satamalautakunnan<br />
esityksen pohjalta tekemä<br />
ehdotus, jonka mukaan Länsilaiturin<br />
ja Ruissalon välisen kanavan<br />
pohjan minimileveydeksi ehdotettiin<br />
30 metriä ja vesisyvyydeksi 2,5<br />
metriä. Tämän ehdotuksen katsottiin<br />
merkitsevän sitä, ettei veden<br />
virtauksessa tapahdu suuria muutoksia,<br />
vaikka nykyinen matala<br />
Linnanaukko täytettäisiin ja veden<br />
virtaukselle järjestettäisiin ruopattu<br />
syvempi kanava Ruissalon ja<br />
satama-alueen väliin. Tuolloin<br />
kaupunginvaltuusto palautti asian,<br />
mutta maaliskuussa 1971 valtuusto<br />
sitten otti periaatekannan, että<br />
Länsilaiturin ja Ruissalon välisen<br />
kanavan suunnittelun perusteeksi<br />
hyväksytään kanavan pohjan minimileveydeksi<br />
Ruissalon sillan<br />
luona ja Marjaniemen edessä olevien<br />
kahden lyhyen kapeikon kohdalla<br />
30 metriä vesisyvyyden ollessa<br />
2,5 metriä 0-vedestä lukien.<br />
U S EIT A PUO LTAVIA<br />
LA U SU N T O JA<br />
TURU N Yliopiston saaristomeren<br />
tutkimuslaitos lausui kannanotossaan,<br />
että suunniteltu kanavarakennustyö<br />
on mahdollista toteuttaa<br />
edellyttäen, että suositus<br />
kanavan 30 metrin pohjaleveydestä<br />
koskee kanavassa vain kahta kapeikkoa,<br />
joista toinen on nykyisen<br />
Ruissalon sillan luona ja toinen<br />
Marjaniemen edessä olevan kalliopaljastuman<br />
kohdalla. Muissa<br />
osissaan kanavan leveys tulee olemaan<br />
oleellisesti suurempi. Saaristomeren<br />
tutkimuslaitos asettui<br />
tuolloin Marjaniemen mutkan osalta<br />
esitetyn leveämmän vaihtoehdon<br />
kannalle.<br />
P R O F E S S O R I Olli Kivinen on<br />
omassa lausunnossaan todennut,<br />
että väylää tulisi leventää sekä<br />
huolehdittava aluetta rakennettaessa<br />
erityisen tarkasti rantojen<br />
maisemallisesta kunnosta, jottei<br />
satama-alue häiritsisi Ruissalon<br />
ainutlaatuista luontoa. Jo vuodelta<br />
1967 peräisin olevassa lausunnossaan<br />
professori Olli Kivinen katsoo<br />
myös, että Hirvensalon pohjoinen<br />
ja luoteinen ranta sekä<br />
pohjoisosan korkeuseroillaan vaihteleva<br />
maasto tulisi varata vapaaalueeksi,<br />
joka toimisi suuren kaupungin<br />
yhtenäisenä virkistysalueena<br />
sekä maisemallisesti<br />
edustavana sisääntulona mereltä<br />
käsin kaupunkiin. Professori Kivinen<br />
ei puolla teollisuuden sijoittamista<br />
ko alueelle.<br />
KIINTEISTÖ- ja rakennuslautakunta<br />
on asemakaavaosaston kannanottoon<br />
perustuvassa lausunnossaan<br />
yhtynyt professori Kivisen<br />
esittämiin näkökohtiin Ruissalon<br />
rantaa koskevalta osalta, joskin<br />
lautakunta pitää mahdollisena ehdotettua<br />
enemmän laajentaa laiturialuetta.<br />
LU O N N O N SU O JELU -<br />
JÄ R JE S T Ö T<br />
M YÖ TÄ M IELISIÄ<br />
TÄ STÄ ehdotuksesta ovat antaneet<br />
oman lausuntonsa myös Varsinais-Suomen<br />
Luonnonsuojeluyhdistys,<br />
Varsinais-Suomen Maakuntaliiton<br />
luonnonsuojelutoimikunta<br />
sekä Turun Eläin- ja Kasvitieteellinen<br />
Seura.<br />
VARSINAIS-Suom en Maakuntaliiton<br />
luonnonsuojelutoimikunta toteaa<br />
toimenpiteellä olevan itse<br />
Ruissalon rantaan siksi vähäisen<br />
merkityksen, että näin merkittävän<br />
suunnitelman toteuttamiselle se ei<br />
voi olla esteenä. Luonnonsuojelutoimikunta<br />
katsoo kuitenkin, että<br />
suunnitelman toteuttamisessa olisi<br />
noudatettava suurta varovaisuutta<br />
niin, ettei itse työvaihe aiheuta<br />
suurempaa haittaa kuin lopputulos.<br />
Etenkin tien pohjoispuolen tammimetsärinteen<br />
suojaaminen työvaiheen<br />
aikana on välttämätöntä. Varsinais-Suomen<br />
Maakuntaliiton<br />
lucnnosuojelutoimikunnan lausuntoon<br />
yhtyy Turun Eläin- ja Kasvitieteellinen<br />
Seura.<br />
VARSINAIS-Suom en Luonnonsuojeluyhdistyksen<br />
lausunnossa<br />
katsotaan eitä koska Ruissalon ja<br />
kaupungin väliset vedet ovat tulleet<br />
virkistyskäyttöön soveltumattomiksi,<br />
ei niiden pengertäminen<br />
satama-alueeksi huononna tilan-<br />
Turku taideystävällisin<br />
■ Suomen Taiteilijaseura on<br />
luovuttanut ensimmäisen, Su o<br />
men ansiokkaimmalle taiteita<br />
tukevalle kunnalle tarkoitetun<br />
taideteoksen Turun kaupungille.<br />
Suomen Taiteilijaseura on<br />
vuodesta 1970 lähtien seurannut<br />
kaikkien Suomen kuntien<br />
suhtautumista taiteen edistämiseen<br />
ja tukemiseen ja päättänyt<br />
luovuttaa ensimmäisen<br />
kunnianosoituksen Turun kaupungille<br />
osoituksena ansiokkaasta<br />
työstä Suomen taiteen<br />
hyväksi.<br />
Helsingissä torstaina 5. 2.<br />
<strong>1976</strong> pidetyssä tilaisuudessa<br />
taiteilijaseuran puheenjohtaja,<br />
taiteilija Raimo Heino luovutti<br />
taideteoksen Turun kaupungin<br />
edustajille apulaiskaupunginjohtaja<br />
Johannes Koikkalaiselle<br />
ja kuvataidelautakunnan puheenjohtajalle,<br />
professori Osmo<br />
Järvelle.<br />
□<br />
TYY:n kania<br />
salaman<br />
laajennukseen<br />
j£ Turun yliopiston ylioppilaskunnan<br />
edustajisto<br />
on määrittänyt kantansa sataman<br />
laajentamisesta.<br />
Edustajisto katsoo, että sataman<br />
laajentamiseen ja sen<br />
liikenteen uudelleen järjestämiseen<br />
tähtäävä asem a<br />
kaavan muutosehdotus on<br />
kiinteistö- ja rakennuslautakunnan<br />
esittämässä muodossa<br />
hylättävä.<br />
Kyseessä on Iso-Heikkilän 43.<br />
korttelin asemakaavan muutosehdotus.<br />
Ylioppilaskunta katsoo,<br />
että Ruissalon käytön perustana<br />
tulee olla Ruissalo-toimikunnan<br />
laatima kehittämissuunnitelma. S a <br />
taman toimintaedellytyksiä tulisi<br />
parantaa tehostamalla nykyisen<br />
satama-alueen toimintoja laajentamalla<br />
sataman varastoaluetta vapaavaraston<br />
alueelle. Ylioppilaskunnan<br />
mukaan Ruissalo on Su o<br />
messa ainutlaatuinen ja tutkimusja<br />
virkistysarvoltaan kiistaton<br />
luonnonkokonaisuus, jota ei tieten<br />
tahtoen saa muuttaa epäedulliseen<br />
suuntaan.<br />
□<br />
netta. Pengerryksen yhteyteen<br />
suunniteltu kanava Linnanaukosta<br />
Marjaniemen suuntaan sen varrelle<br />
liittyvine kävelyteineen saattaa<br />
oikealla tavalla toteutettuna<br />
merkitä suoranaista parannusta<br />
alueen virkistyskäytössä.<br />
□
Pernon telakalla valmistuu<br />
ensimmäinen alus v. 1977<br />
100.000 tdw on maksimi, jonka<br />
rajoittaa altaan pituus. S e on kuitenkin<br />
suhteellisen helposti suurennettavissa,<br />
toteaa Suom en Turulle<br />
W ärtsilän Turun telakoiden<br />
apulaisjohtaja, dipl. ins. A. E.<br />
F ä r k k iIä . Pernon telakan alkutuotantoon<br />
sisältyvät seitsemän<br />
m UPG-tankkeria edustavat uutta<br />
laivatyyppiä, jotka on tarkoitettu<br />
nesteytetyn kaasun kuljetukseen.<br />
Jo tta kaasu saataisiin mahdollisimman<br />
pieneen tilaan, se nesteytetään<br />
ja jäähdytetään — 48a C ja<br />
samalla sen tilavuus pienenee<br />
1/300:aan. Itse asiassa aluksilla<br />
on tarkoitus kuljettaa samanlaista<br />
tavaraa johon kuluttajat ovat tottuneet<br />
tavallisissa nestekaasupulloissa.<br />
EN SIM M Ä IN EN<br />
A L U S V A LM IS 1977<br />
TUO TAN NO N Pernon uudessa<br />
hallissa käynnistyttyä marraskuussa<br />
1975, tapahtuu ensimmäinen<br />
kölinlasku kuluvan vuoden toukokuun<br />
alussa ja ensimmäinen alus<br />
valmistuu syksyllä 1977. Viimeisin<br />
alkutuotannon seitsemään LPGtankkeriin<br />
sisältyvistä aluksista<br />
luovutetaan tilaajalle vuoden 1979<br />
aikana. Todettakoon tässä yhteydessä,<br />
että Turun telakoiden nykyisten<br />
tilausten yhteismäärä on<br />
21 alusta edustaen noin 2400 miljoonaa<br />
markkaa. Näiden turvin<br />
täystyöllisyys on turvattu Turun<br />
telakoilla vuoden 1979 puolelle.<br />
PERN O N telakka ei itse asiassa<br />
ole mikään uusi tuotantolaitos,<br />
vaan se toimii rinta rinnan ja yhteisen<br />
johdon alaisena Wärtsilän<br />
Turun telakan kanssa. Pernossa<br />
valmistetaan kuitenkin vain laivojen<br />
rungot ja niiden, kuten nyt<br />
aluksi edellämainittujen LPG-alusten,<br />
viimeistelyt tehdään Turussa.<br />
Pernoon ei näin ollen olekaan<br />
tässä vaiheessa rakennettu varustelaituria,<br />
koska mainitun suuruiset<br />
alukset pystytään vielä hinaamaan<br />
Turkuun. Jo s suurempia<br />
laivoja joudutaan rakentamaan,<br />
edellyttää se jo uutta laituriakin.<br />
TYÖ VO IM AA PERN O N<br />
T ELA K A L L A 1200<br />
# Wärtsilän uuden Pernon telakan rakentamisesta tehtiin<br />
päätös keväällä 1974, jolloin juuri oli allekirjoitettu sopimus<br />
norjalaisen varustamon Fearnley & Egerin kanssa seitsemän<br />
75.000 m3:n LPG-tankkerin tilauksesta. Kysynnän kohdistuessa<br />
näihin aikoihin lisääntyvässä määrin suuriin laivakokoihin,<br />
oli uuden telakan rakentaminen tilaajien toivomusten<br />
täyttämiseksi ainoa ratkaisu. Turun telakalla voidaan rakentaa<br />
” vain” 40.000 tdw:n laivoja, kun sitä vastoin Pernon telakalla<br />
pystytään tekemään jopa 100.000 tdw:n suuruisia jättiläisaluksia.<br />
A. E. F ä r k k ilä<br />
PERN O N telakalla henkilökunnan<br />
kokonaisluku nousee ensi<br />
vuoden alkupuolelle päästessä<br />
noin 1.200:aan. Uusia työpaikkoja<br />
ei tämän kautta varsinaisesti kuitenkaan<br />
avaudu, sillä Turusta vähenee<br />
väkeä vastaavasti. Tämä<br />
johtuu lähinnä siitä, että Turun<br />
telakalla tähän asti on rakennettu<br />
kahdella " petillä" eli rakennus-<br />
alustalla, mutta vastaisuudessa<br />
vain yhdellä. Työvoima Turun telakoilla<br />
on lyhyessä ajassa kuitenkin<br />
lisääntynyt jo muuten varsin<br />
roimasti eli puolessa vuodessa<br />
noin 500:lla. Wärtsilän Turun telakka<br />
muodostaakin nykyisellään<br />
maamme suurimman yksittäisen<br />
työpaikan, jonka työntekijämäärä<br />
ylittää 5.300.<br />
SU U R T ELA K A N valmistuminen<br />
on lisännyt Pernon suunnassa<br />
myös asuntojen tarvetta, mutta tämän<br />
hetken näkymien mukaan ei<br />
telakan läheisyyteen kuitenkaan<br />
ole tulossa asuinrakennustoimintaa.<br />
Turun kaupunginvaltuuston<br />
vaadittua työsuhdeasuntojen ylärajaksi<br />
30 % :n määrää, asiaa koskenut<br />
hanke raukesi. Asuntoja on<br />
kyllä muuten Wärtsilän toimesta<br />
hankittu eri puolilta kaupunkia,<br />
mm. maaliskuussa valmistuvasta<br />
Kiinteistö Oy Veistämöntorista 83.<br />
Ostettujen asuntojen kokonaismäärä<br />
nouseekin yhteensä noin<br />
600:aan.<br />
SU O M EN SU U RIN<br />
N O STURI<br />
V A RSIN mittavia rakenteita sisältyy<br />
Pernon telakka-alueelle, joka<br />
käsittää kaikkiaan 144 hehtaaria<br />
maapinta-alaa ja on vesialueineen<br />
178 hehtaarin suuruinen.<br />
Runkohallin lattiapinta-ala on 4,35<br />
hehtaaria ja tilavuutta on siinä<br />
690.000 m3. Jonkinlaisen käsityksen<br />
tuosta luvusta saa, kun mainitaan<br />
hallin olevan kuutiotilavuudeltaan<br />
seitsemän kertaa niin<br />
suuri kuin sinänsä massiivinen<br />
valtion virastotalo!<br />
P E R N O S S A on myös Suomen<br />
suurin nosturi, joka näkyy aina<br />
UiUamoa ja Som ersojaa myöten.<br />
Nosturin korkeus kiskosta on 105<br />
metriä, raideväli 154 metriä ja<br />
nostokyky peräti 600 tonnia eli 200<br />
tonnia kullakin kolmella koukulla.<br />
Jättiläinen se on verrattuna Turun<br />
telakan suurimpaankin nosturiin,<br />
jonka nostokyky on "va in " 100<br />
tonnia. Suurnosturin paino on 3000<br />
tonnia ja aivan poikasilta sen rinnalla<br />
vaikuttavat rakennusaltaan<br />
ympärillä olevat kaksi 50 tonnin<br />
nivelpuominosturia. Eräitä raskaita<br />
osia, kuten koneita ja laivan<br />
lohkoja, päästään meritse kuljetettuna<br />
nyt purkamaan nimenomaan<br />
suurnosturin avulla. 70<br />
metrin korkeuteen asti raskaita<br />
taakkojaan nostava "kraanø" on<br />
kotimaista tuotetta, Kone Oy:n<br />
valmistama. Kotimaista on Pernon<br />
telakalla suosittu muutoinkin, sillä<br />
ulkomaisia ostoja on tehty vain<br />
noin 10,5 % ja kotimaisia siis lähes<br />
90 % , toteaa Färkkilä.<br />
SU O R IA LA IVANO SIA<br />
TEHTÄVÄT keskittyvät Pernossa<br />
laivan ns. suorien- ja miksipä ei<br />
voitaisi sanoa myös suurien —<br />
osien valmistukseen, minkä lisäksi<br />
se toimii isojen laivojen kokoamispaikkana.<br />
Keulan ja perän "käyrät"<br />
osat sen sijaan tehdään<br />
edelleen Turussa, josta ne kuljetetaan<br />
meritse uudelle telakalle.<br />
Sigyn Vingan majakan edustalla<br />
vuonna 1899 matkalla Pernambucoon.<br />
VALTAVAN suuressa runkohallissa<br />
tehdään, kuten alkuperäisen<br />
suunnitelman ajatuksena onkin ollut,<br />
juuri suuria lohkoja, ” laivankappaleita",<br />
jolloin ulkotyön suhteellinen<br />
osuus vastaavasti pienenee.<br />
L IIK K E E L L E lähdettäessä haluttiin<br />
nimenomaan olla mukana<br />
myös isompien laivojen markkinoinnissa.<br />
Turun telakoilla onkin<br />
hyvä tilausohjelma, kuten edellä<br />
on tullut todetuksi ja 400 milj.<br />
markan investoinnit uuden telakan<br />
kohdalla ovat osoittautuneet ajan<br />
vaatimuksia vastaaviksi. Kustannukset<br />
ovat suhteellisen korkeat,<br />
vaikka säästäväisyyttä onkin pyritty<br />
noudattamaan, mm. jättämällä<br />
varustelulaituri rakentamatta. Turun<br />
telakan resursseja pyritään<br />
toisaalta käyttämään edelleen<br />
mahdollisimman laajassa mitassa<br />
hyväksi. Onhan täälläkin tehty viime<br />
vuosina melko suuria investointeja,<br />
ja viimeistelyt voidaan<br />
hyvin suorittaa vanhalla "varvilla” ,<br />
mainitsee apulaisjohtaja Färkkilä<br />
lopuksi.<br />
□<br />
R EIN O LIN KO SA A RI<br />
V etäkääm m e yhtä köyttä<br />
antam alla apum m e Sigynille<br />
■ Parkkialus Sigynin pelastamiseksi<br />
muodostetun<br />
työryhmän pyrkimyksenä on<br />
hankkia varat aluksen entistämiseksi<br />
alkuperäiseen<br />
kuntoonsa. Tämän merihistoriallisen<br />
harvinaisuuden<br />
pelastamiseksi tarvitaan<br />
varoja 850 000 markkaa.<br />
Turkulaisissa rahalaitoksissa<br />
on avattu tili,<br />
jolle kertyvät lahjoitukset<br />
käytetään entistämistyön<br />
rahoittamiseen. Turun kaupungin<br />
kuluvan vuoden talousarviossa<br />
on tarkoitukseen<br />
varattu 80 000 markkaa.<br />
Viime vuonna määräraha<br />
oli 60 000 markkaa.<br />
Tavoitteena on saattaa alus<br />
purjehduskelpoiseksi. Alustavasti<br />
on suunniteltu että<br />
parkkilaiva entistämistöiden<br />
valmistuttua sijoitettaisiin<br />
jokirantaan, Auran<br />
Panimon alapuolelle. Neuvottelut<br />
ovat kuitenkin kesken.<br />
Sibelius-museossa 6. 2. <strong>1976</strong><br />
pidetyssä informaatiotilaisuudessa<br />
varatuomari John Lagström selosti<br />
varojen keräyskampanjaa. Tervehdyssanat<br />
lausui piof. Kurt Nyholm,<br />
puheenvuoron käyttivät<br />
myös valtionarkeologi C. J. Gardberg<br />
ja lehtori Lars Gröntrandt.<br />
Fil. maisteri John Hackman valaisi<br />
puheenvuoroaan diakuvin Sigynistä.<br />
Ylioppilaskuoro Brahe<br />
Djäknar lauloi Gottfrid Gräsbeckin<br />
johdolla.<br />
SIG Y N ILLÄ V A IH E R IK A S<br />
H ISTO RIA<br />
Parkkilaiva Sigyn rakennettiin<br />
Göteborgin Camla Varvet-telakalla<br />
ja laskettiin vesille vuonna 1887.<br />
Runko on veistetty männystä ja<br />
tammesta, laudoitus ja sisälaudoitus<br />
ovat mäntyä ja ne on yhdistetty<br />
tammikaariin kuparipultein.<br />
Myös keularanka on tammea. Rungon<br />
pituus on 45.50 metriä, leveys<br />
9.04 metriä ja rungon korkeus<br />
kannesta kölipuuhun 3.79 metriä.<br />
Bruttovetoisuudeltaan 359 tonnin<br />
Sigyn lastasi 500 tonnia kuollutta<br />
painoa.<br />
Sigynin suunnitteli laivanrakentaja<br />
J. E. Hube laivanvarustaja G.<br />
D. Kennedyn laskuun. Sigyn purjehti<br />
valtamerten poikki sinikeltaisen<br />
lipun alla, mm. Kiinaan, Afrikkaan<br />
ja Itä-lntiaan saakka, puutavaraliikenteessä<br />
myös Etelä-<br />
Amerikkaan ja Kanadaan. Ensim <br />
mäisen matkansa alus teki Teksasin<br />
Galvestoniin.<br />
Ensimmäinen maailmansota<br />
muutti kaupankäynnin ehtoja. S i<br />
gyn sai rajoittaa matkansa Pohjanmeren<br />
ja Itämeren satamiin.<br />
Vauhtikaan ei ollut entisensä S i<br />
gynin törmättyä Tanskan salmissa<br />
erääseen rautaparkkiin (kerran<br />
alus ajautui rantaan Hesselössä<br />
Kattegatissa) ja takiloitiin kuuna-
Postimatkoja<br />
Ahvenanmeren<br />
yli<br />
Turun linnassa oli<br />
ajalla 3. 12. 1975— 18. 1.<br />
<strong>1976</strong> esillä näyttely ” Postim<br />
atkoja Ahvenanmeren yli”<br />
— Roslagenin museon<br />
(Norrtälje) ja Ahvenanmaan<br />
museon rakentama kiertonäyttely.<br />
Järjestäjät ovat halunneet<br />
tarjota nykyajan ihmisille,<br />
jotka viettävät Ahvenanmeren<br />
ylitykseen kuluvan<br />
ajan voileipäpöydän,<br />
tanssin ja saunan kera, hieman<br />
taustaa nykyiseen postinkulkuun<br />
ja matkustamiseen.<br />
Ennen Turkua näyttely<br />
oli esillä Maarianham i<br />
nassa, Norrtäljessä ja Tukholmassa<br />
ja siirtyi Turusta<br />
mm. Hankoon ja Helsinkiin.<br />
Jo 1683, kaksi vuotta Ruotsin<br />
postilaitoksen perustamisen jälkeen,<br />
järjestettiin ensimmäinen<br />
säännöllinen yhteys Ahvenanmeren<br />
riksi. Isomasto menetti rankansa<br />
ja sai viistopurjeet.<br />
Vuonna 1929 vaihtui Sigynin<br />
lippu, sillä se myytiin varustaja<br />
Arthur Lundqvistille Ahvenanmaan<br />
Vårdöhön. Sinivalkoisen lipun alla<br />
Sigyn ei enää purjehtinut Pohjanmerta<br />
kauemmaksi. Kahdeksan<br />
vuotta myöhemmin se siirtyi vårdölaiselle<br />
Fredrik Erickssonille,<br />
joka poisti aluksen liikenteestä<br />
parin vuoden kuluttua. Åbo Akademin<br />
Merihistoriallinen museo<br />
osti helmikuussa 1939 Sigynin<br />
lahjoitusvaroin.<br />
Osa parkin alkuperäisestä kauneudesta<br />
piili sen kansinotkoksessa,<br />
sivulinjan kaaressa, keulan<br />
ja perän ollessa keskilaivaa korkeammalla.<br />
Linjat kuitenkin muuttivat<br />
muotoaan. Lastitta seisonut<br />
Sigyn käyristyi kissan selkäiseksi.<br />
Täm ä korjattiin Suomenlinnan telakalla<br />
1971— 72. Tälle korjausm<br />
atkalle Sigyn lähti Aurajoen rannasta<br />
17. 5. 1971 aamulla vartiolaiva<br />
Silmän hinaamana ja paluu<br />
Turkuun tapahtui 14. 9. 1972 vartiolaiva<br />
Uiskon hinaamana. Osa<br />
ajankohtaisista toimista tähtää tämän<br />
palautetun kansinotkoksen<br />
säilyttämiseen sisäpuolisin vahvistuksin.<br />
Kesällä 1975 uusittiin osa honkapuista<br />
kantta ja jatkossa on entistettävä<br />
kolmikulmainen keulapakka<br />
sekä partaat. Wärtsilä-yhtymän<br />
Turun telakalle Sigyn nostettiin<br />
8. 12. 1975 ja hinattiin 30. 12.<br />
1975 entiseen paikkaansa Aurajoessa,<br />
jossa entistämistöitä jatketaan.<br />
Telakalla alus sai mm. kuparivyötteen<br />
jäävauriciden estämiseksi,<br />
sisäpuolen tukirakenteita<br />
vahvistettiin ja kannen läpi vedettiin<br />
m etallipultit. □<br />
Turun<br />
on nimennyt<br />
750-vuotisjuhlia<br />
toimikuntaan<br />
kaupunginhallitus<br />
Turun kaupungin<br />
valmistelevaan<br />
puheenjohtajaksi<br />
kaupunginjohtaja Väinö J.<br />
Turun<br />
kaupungin<br />
750-vuotisjuhlat<br />
Leinon<br />
sekä jäseniksi ioimitlaja<br />
Martti Anttosen, sosiaalityöntekijä<br />
Raila Haarasen, rehtori<br />
Veikko Halmeen, toiminnanjohtaja<br />
Rabbe Laurénin, toimittaja<br />
Eino Lehtisen, toimitusjohtaja<br />
Heikki Löyttyniemen,<br />
apulaispoliisimestari Eino Perkon<br />
ja toimitsija Pauli Suomen.<br />
Toimikunnan sihteeriksi nimettiin<br />
kaupunginsihteeri Paavo<br />
Mäkinen.<br />
Toimikunta kokoontui 11. 3.<br />
<strong>1976</strong> ensimmäiseen kokoukseensa.<br />
yli. Väddön ja Eckerön talonpojat<br />
velvoitettiin vuodenajan ja sään<br />
mukaan pitämään veneitä tai hevosta<br />
ja rekeä postin tarpeita varten.<br />
Toisinaan tapahtui, ettei tämä<br />
riittänyt — myös elämä uhrattiin.<br />
Talvella 1711 menetti Eckerö kaksi<br />
venemieskuntaa, yhteensä 16<br />
miestä.<br />
Postinkulku oli hidasta ja epävarmaa<br />
ja luodakseen nopeampia<br />
yhteyksiä järjestettiin 1786 sarja<br />
optisia lennätinasemia Tukholman<br />
ja Ahvenanmaan välille. Malli oli<br />
kekseliäs laite, joka muutamassa<br />
minuutissa kykeni siirtämään lyhyitä<br />
tiedonantoja Ahvenanmeren<br />
yli. Optisten asemien taru jäi kuitenkin<br />
lyhyeksi; venäläiset hävittivät<br />
ne vuoden 1808— 1809 sodan<br />
aikana eikä niitä pystytetty koskaan<br />
uudestaan.<br />
Krimin sodan aikana 1853—<br />
1856 Ranskan ja Englannin laivasto<br />
häiritsi Ahvenanmeren yli tapahtuvaa<br />
postinkulkua, minkä<br />
vuoksi postin kuljettajat saivat<br />
määräyksen upottaa posti, jos se<br />
oli vaarassa joutua vihollisten käsiin.<br />
Postitie Ahvenanmeren yli<br />
oli sekä epämukava että vaarallinen<br />
Vuonna 1725 laskettiin, että ennätysnopea<br />
postireitti Väddö—<br />
Turku kesti kolme vuorokautta.<br />
Matkustajien osalta oli laskettava<br />
vähintäin kaksinkertainen aika.<br />
1830-luvulla kolera raivosi Venäjällä.<br />
Koleraseudulta tulleiden lähetysten<br />
desinfioimiseen käytettiin<br />
erityistä laitetta, jolla lähetykset<br />
rei'itettiin ja sen jälkeen savustet-<br />
Merenkulun<br />
korkeakouluopetus<br />
suunnilleilla<br />
Turkulaisten korkeakoulujen<br />
rehtorit päättivät<br />
19. 2. <strong>1976</strong> pitämässään<br />
kokouksessa asettaa työryhmän,<br />
joka suunnittelee<br />
merenkulun korkeakouluopetusta<br />
ja tutkimustoimintaa.<br />
Kokouksessa olivat<br />
edustettuina Turun yliopisto,<br />
Åbo Akademi, Turun<br />
Kauppakorkeakoulu ja Handelshögskolan<br />
vid Åbo Akademi<br />
sekä Turun Mer
Fil.maisteri<br />
LIISI HUHTALA:<br />
Kohti muuttuvaa<br />
koulua<br />
T<br />
u r k u l a i s e n tu tu n , k o u lu n e u <br />
v o s S a m p o H a a h te la n k o u lu <br />
s a r ja o n p ä ä tö k s e s s ä ä n . S e n lä h e tti<br />
liik k e e lle r o m a a n i ” Id e a lis tit" v. -46<br />
k u v a a m a lla k o u lu a 3 0 -lu v u n tu iv e -<br />
r e is s a ; " O p e tta ja in h u o n e ” (1956)<br />
s e lv itte li s o d a n jä lk e is e n k o u lu n<br />
o n g e lm ia ja " K y s e le m is e n a ik a "<br />
(1973) 5 0 -lu v u n lo p p u p u o le n n ä k y <br />
m iä ; v iim e s y k s y n ä ilm e s ty n y t<br />
” S ä ä n m e r k it” s a a tto i k o u lu n jo n k in<br />
m a tk a a 6 0 - lu v u lle . S iin ä n e ljä v u o <br />
s ik y m m e n tä ja n e ljä ro m a a n ia n ä itte<br />
n v u o s ik y m m e n ie n k o u lu s ta . M ik s i<br />
s a r ja n y t p ä ä tty y , tu o m a tta k o u lu a<br />
7 0 - lu v u lle ? H a a h te la its e o n to d e n <br />
n u t e r ä ä s s ä h a a s ta tte lu s s a h a lu n <br />
n e e n s a k u v a ta k o u lu a v a in o p e tta <br />
ja n a ja r e h to r in a its e tu n te m a lta a n<br />
a ja lta . T o in e n k in s y y e h k ä k ä v is i:<br />
n ä in p ä ä tty v ä n ä s a r ja k a tta a k u v a <br />
u k s e s s a a n k o u lu n m o n iv a ih e is e n ,<br />
p itk ä ja k s o is e n k e h ity k s e n k o h ti u u <br />
d is tu m is ta a n ; m u u to s p ro s e s s in m a i<br />
n in g it s a a ta s a p u o lis e s ti k ir ja tu k s i<br />
v a s ta m y ö h e m m in .<br />
S A R J A S T A lie n e e o ik e u te ttu a p u <br />
h u a , h u o lim a tta te o s te n p itk ä s tä<br />
ilm e s ty m is a ja s ta ja ta p a h tu m a p a ik <br />
k o je n ja - h e n k ilö id e n v a ih tu m is e s ta .<br />
N e lik o s ta v a r s in a is e s ti v a in "K y s e le <br />
m is e n a ik a ” ja " S ä ä n m e r k it” liitty <br />
v ä t tiiv iis ti to is iin s a<br />
ta p a h tu m a - ja<br />
h e n k ilö a in e k s e lta a n . S a rja k s i te o k <br />
s e t liittä ä k e r r o n n a n p e r u s k u v io :<br />
k o h te e n a k o u lu , ta u s ta n a a ja n k o h ta<br />
ja k u v a u k s e n k e s k u k s e n a r e h to ri.<br />
K a ik k i r o m a a n it o v a t r e h to r ik e s k e i-<br />
s iä , s illo in k in k u n p ä ä h e n k ilö n ä<br />
n ä y ttä ä o le v a n jo k u m u u o p e tta <br />
jis ta .<br />
*<br />
" I d e a lis tie n ” r e h to r in k o e tin k iv e k -<br />
s i k o itu u 3 0 -lu v u n a a tte e llin e n k iim<br />
y ö s m u u ta y le is ö ä . O n to d e tta v a ,<br />
e ttä jä lle e n k e r r a n o n to d e lla v iim<br />
e h e tk illä p e la s te ttu h ä v iö ltä v ie <br />
lä e lo s s a o le v a n v a n h e m m a n s u <br />
k u p o lv e n a n s io s ta s e e s in e is tö ja<br />
tie to u s , jo ta n y k y in e n n u o r ip o lv i<br />
tu s k in e n ä ä n tu n te e .<br />
T Ä L L A IS E N m u s e o n a r v o o n<br />
m y ö s s iin ä , e ttä s e in n o itta a u u tta<br />
s u k u p o lv e a te rv e h e n k is e e n , p y y <br />
te e ttö m ä ä n ja p a lv e lu a lttiis e e n<br />
p a r tio e lä m ä ä n . N iin ik ä ä n m u s e o<br />
a r k is to in e e n ta rjo a a tu tk ijo ille v a s <br />
ta is u u d e s s a a in e is to a . L is ä k s i p a r-<br />
tio m u s e o o n u ra n a u k a is ija n u o r i<br />
s o n k a s v a tu k s e n u u te n a id e a n a .<br />
O n k in to iv o tta v a a , e ttä m y ö s T u ru n<br />
k a u p u n k i n u o r is o y s tä v ä llis e n ä k e s <br />
k u k s e n a v a s ta is u u d e s s a tä s s ä k in<br />
m ie le s s ä a n ta a tu k e n s a m u s e o n<br />
k e h ittä m is e lle .<br />
□<br />
IL M A R I R IN N E<br />
Liisi H uhtala<br />
v a u s ; "O p e tta ja in h u o n e e s s a ” re h to ri<br />
ra tk o o k o u lu n s is ä is iä o n g e lm ia ja<br />
"K y s e le m is e n a ja s s a " s e k ä " S ä ä n -<br />
m e r k e is s ä " r e h to r i a s k a ro i v a n h a n<br />
ja e s iin v y ö ry v ä n u u d e n s u h te is s a .<br />
E ri v u o s ik y m m e n iä p e ila ta a n ro m a a <br />
n e is s a re h to r in a v u lla , h ä n e n m ie t<br />
te is s ä ä n ja to te a m is is s a a n . R e h to <br />
rin p e rs o o n a a n k u lm in o itu v a t k o u <br />
lu u n tä h d ä ty t to iv e e t ja ä rty m y k s e t;<br />
y h tä la illa re h to r i s a a p u s k u rin a<br />
o tta a v a s ta a n o p e tta jie n ja o p p ila itte<br />
n v ä lis e t ja k e s k e is e t ris tir iid a t.<br />
J a k a ik k e a u u tta h ä n s a a e n s im <br />
m ä is e n ä o lla v a s ta s s a .<br />
" ID E A L IS T E IS S A " m a a s e u tu p itä -<br />
jä n s is ä k iis ta t ja a ja n p o liittis e s ti<br />
s ä rm ä in e n ilm a p iiri p a in o s ta v a t y k <br />
s ity is e n le h to rin e ro a m a a n v ir a s <br />
ta a n . H ä n e n tu k e n a a n e ro a a r e h to <br />
ri K ilp e lä in e n . K u n le h to rin k a r<br />
s a a s ti k a ts o ttu a a tte e llis u u s e d u s <br />
ta a h e n to p iir te is tä , ä ä riv iiv a to n ta<br />
y le is h u m a n is m ia , re h to r i v a s ta a v a r <br />
s in a is e s ta v a k a u m u k s e s ta ja s e lk e <br />
ä s tä v a p a u d e n v a a tim u k s e s ta .<br />
H än<br />
e ro a a v a s tu s ta a k s e e n k o u lu n r iip p u <br />
m a tto m u u d e n<br />
k a v e n ta m is ta . T o is e n<br />
m u r ro s a ja n re h to r in , 50 - ja 60-<br />
lu k u je n r e h to r i P ilk k o s e n o s a k s i<br />
tu le e p u o le s ta a n o h ja ta k o u lu k o h ti<br />
u u d is tu m is ta a n , ta s a p a in o tta a k y k y <br />
je n s ä m u k a a n v a n h a a ja u u tta ja<br />
s e lv itä p o litis o itu m is e n a ih e u tta m is <br />
ta o n g e lm is ta . P ilk k o s e n k ir jo itu k <br />
s is s a ja m ie tte is s ä o n k ä y tä n n ö n<br />
k o k e n e e n p e d a g o g in a r v io ta k o u lu n<br />
k e h ity k s e s tä , m a h d o llis u u k s is ta ja<br />
te h tä v ä s tä . K ilp e lä is e n ta v o in h ä n<br />
o n r iip p u m a to n , e i v a n h o je n e ik ä<br />
s e n p a re m m in u u s ie n tu u lie n h e ilu <br />
te lta v is s a ,<br />
u u d is tu s m ie lis y y d e s tä<br />
h u o lim a tta .<br />
R O M A A N IE N k u llo is e tk in p a in o -<br />
tu s v a lin n a t k e r to v a t k u v a tu n a ja n <br />
k o h d a n a s e n te is ta ja o n g e lm is ta .<br />
3 0 -lu v u n k u v a u s k e s k itty y k o u lu <br />
m a a ilm a s ta o p e t ta jiin y h te n ä a ik a n <br />
sa s iv is ty n e is tö n e d u s ta ja ry h m ä n ä<br />
ja k o u lu n s u h d e m a a s e u tu u n on<br />
tä rk e ä : " I d e a lis te is s a " k a a v a illa a n<br />
o p p ila id e n k iin n ittä m is tä k o tis e u <br />
tu u n m u u n m u a s s a m a a n v ilje ly s -<br />
o p e tu s ta tä h d e n tä m ä llä . "O p e tta <br />
ja in h u o n e e s s a " s u lk e u d u ta a n k o u <br />
lu u n , s e n o r g a n is a a tio o n ,<br />
k u r iin ja<br />
o p e tta ja n v a s tu u s e e n ja p o h d ita a n<br />
tie te e n ja o p e tu k s e n s u h d e tta . " K y <br />
s e le m is e n a ja s s a " o p p ila itte n o s u u s<br />
k a s v a a ja o p e tta ja k u n ta a lk a a ja <br />
k a u tu a s u h ta u tu m is e s s a a n u u te e n ,<br />
k u r in k a n n a tta jiin ja y h te is ty ö n<br />
e d is tä jiin . S y n ty v ä t r is tir iita tila n te e t<br />
o v a t k u ite n k in v ie lä y k s ity is e n o p e t<br />
ta ja n ja o p p ila a n v ä lis iä . "S ä ä n -<br />
m e r k e is s ä " o p e tta jie n ja o p p ila itte n<br />
s e k ä v ä lis e t e ttä k e s k e is e t rin ta <br />
m a t jy r k e n ty v ä t s u h te e s s a p o lit iik <br />
k a a n ja k o u lu n u u d is ta m is e e n ;<br />
a ie m m in v a p a a e h to is e s ti k o k e illu s ta<br />
its e h a llin n o s ta o n te h ty la k is ä ä te is tä<br />
ja u u d is tu s m ie lis y y d e s tä p a k o llis ta .<br />
J a P ilk k o s e n s e u r a a ja jä ä o d o tta <br />
m a a n tu le v a a y h ä k a r ttu v a n lo m a -<br />
k e p in o n s a ta k a n a .<br />
★<br />
H A A H T E L A N s a r ja o n m e illä m itta<br />
v in k u v a u s k o u lu n k e h ity k s e s tä<br />
k u lu n e in a v u o s ik y m m e n in ä ja sa <br />
m a lla k iin to is a k a r to itu s n ä id e n v u o <br />
s ik y m m e n ie n y le is e s tä ilm a p iiris tä .<br />
Professori<br />
TOIVO T. RINNE:<br />
Suuri te a tte rik risi<br />
lähestyy<br />
Toivo T. Rinne<br />
M A A M M E e n s im m ä in e n y li-<br />
o p is to , T u ru n v a n h a a k a te m ia<br />
a lo itti to im in ta n s a v. 1640. T ä m ä n<br />
k o r k e a k o u lu n m y ö tä T u rk u ja tu r <br />
k u la is e t s a iv a t a rv o k k a a n jo s k in<br />
v e r r a tta in v ä h ä is e n tu n tu m a n n ä y -<br />
te lm ä ta ite e s e e n ja n ä y te lm ie n m u <br />
k a n a a n tu o m a a n h e n k is e e n a n tiin .<br />
T ä m ä jo h tu i s iitä e ttä u lk o m a id e n<br />
y lio p is to is s a o li p id e tty o p in to je n<br />
k a n n a lta ja m m . p a p p ie n k o u lu tu k <br />
s e n e d is ty m is tä s ilm ä llä p itä e n<br />
s u o ta v a n a , e ttä y lio p p ila a t s u o r ittiv<br />
a t n ä y te lm ie n e s ittä m is tä s e k ä<br />
e ttä n im e n o m a a n y lio p is to je n<br />
o p e tta ja t o p a s ti h e itä tä s s ä s u h <br />
te e s s a . T ä m ä m e n e tte ly s a i v a n <br />
ka n ja la n s ija n m y ö s T u ru n a k a te <br />
m ia s s a a iv a n a lk u p ä iv is tä lä h tie n .<br />
V A L IT E T T A V A S T I<br />
a k a te e m in e n<br />
d ra a m a k o k i m o n ia ta k a is k u ja ,<br />
s e n v o im a ja h e n k i v ä s ä h tiv ä t. J o<br />
p a ljo n e n n e n 1 6 0 0 -lu v u n p ä ä tty <br />
m is tä a k a te e m in e n n ä y te lm ä to im in <br />
ta lo p a h ti m ilte i tä y d e llis e s ti. Y lio<br />
p p ila id e n n ä y te lm ä y h ty e id e n m a h <br />
d o llis u u d e t<br />
h a u s k u u tta a tu rk u la is ia<br />
n ä y te lm ä e s ity k s illä lo p a h tiv a t jo<br />
p a ljo n e n n e n u u d e n v u o s is a d a n<br />
e li 1 7 0 0 -lu v u n tu lo a . D ra m a tiik a n<br />
v iim e is e n ä h e n k ä y k s e n ä v o id a a n<br />
p itä ä v. 1693 k ä y ty ä k e s k u s te lu a ,<br />
S e p y r k ii k e rto m a a n k o u lu n p iir in<br />
ih m is is tä e ri a ik o in a , s e k ä ih m is in ä<br />
e ttä k a s v a tta jin a ja k a s v a te tta v in a .<br />
K a s v a tu s a s e n te e t ja - o p it m u u to k s i<br />
n e e n n ä k y v ä t s a r ja n m itta a n h a <br />
v a in n o llis e s ti. J a m iljö ö k s i tu r k u <br />
la in e n lu k ija m illo in tie tä ä , m illo in<br />
tu n n is ta a T u r u n !<br />
□<br />
jo llo in e rä ä n a k a te e m is e n t ila i<br />
s u u d e n ju h lis ta m is e k s i p ä ä te ttiin ,<br />
e ttä p ro fe s s o ri R u d é n k ir jo itta is i<br />
n ä y te lm ä n . H a n k e e i k u ite n k a a n<br />
k e h itty n y t to te u tu m is e n a s te e lle .<br />
S y y n ä o li h e n k is e n ta s o n ilm e in e n<br />
v e re n v ä h y y s . Y lio p is to ja k o u lu<br />
e iv ä t p y s ty n e e t te k e m ä ä n n ä y tte le <br />
m is tä e lä v ä k s i. O m a o s u u te n s a o li<br />
m y ö s k a n s a n s iv is ty s ta s o n h e ik <br />
k o u d e lla . J a v a r s in k in a ja n a h d a s -<br />
h e n k in e n p u h d a s o p p is u u s v o im a -<br />
k e in o in e e n a ih e u tti v a r s in k in k o u -<br />
lu d r a a m a lle s u o ra n a is e n tu k e h tu -<br />
m is k u o le m a n .<br />
P ro fe s s o ri R in te e n k ir jo itu s -<br />
s a rja n e n s im m ä in e n o s a ” T u r <br />
k u la in e n te a tte r ie lä m ä o n k o i<br />
tu n u t k o k o m a a n h e n k is e n<br />
e d is ty k s e n h y v ä k s i" ju lk a is tiin<br />
S u o m e n T u ru n n u m e ro s s a 1 /<br />
1975.<br />
T E A T T E R IE S IT Y K S IL L Ä<br />
E l O L L U T S IJ A A<br />
U U D E N v u o s is a d a n p u o le lla<br />
T u r k u tu n tu u m e n e ttä n e e n a im o<br />
a n n o k s e n r a u h a llis ta e lä m ä n m e <br />
n o a a n . M o n e t 1 6 9 0 -lu v u n n ä lk ä <br />
v u o d e t jo v e r o ttiv a t ra n k a s ti k a u <br />
p u n g in h e n k is e n k o k o n a is u u d e n<br />
v o im ia . S u u re n P o h ja n s o d a n s e u <br />
r a u k s e n a k a u p u n k ila is te n ta lo u s<br />
h e ik k e n i. R u tto ja tu lip a lo lis ä s i<br />
v ä t a h d is tu s ta . R a u h a n p a la ttu a<br />
v. 1721 o li p a ljo n k o r ja tta v a a ja<br />
ra k e n n e tta v a a .<br />
T e a tte rie s ity k s illä<br />
e i p itk ä ä n a ik a a n tu n tu n u t o le v a n<br />
s ija a s illo is e s s a y h te is k u n n a s s a .<br />
V a in h a rv a lla tu rk u la is e lla lie n e e<br />
o llu t m u is tis s a a n h ä m ä rä a a v is tu s<br />
e d e llis e n v u o s is a d a n te a tte r is ta ja<br />
se n ta rjo a m is ta ilo is ta .<br />
IS O V IH A p ä ä tty i s iis v. 1721.<br />
T e a tte ri jä i n ä is s ä o lo is s a s a ttu <br />
m a n v a ra a n . V a s ta v. 1735 T u r <br />
k u u n lo p u lta k in s a a p u i n ä y tte lijä<br />
ja te a tte r in jo h ta ja J o h a n C h r is tia n<br />
S ie g m u n d . H ä n o li a ik a is e m m in<br />
liik k u n u t B a ltia n k a u p u n g e is s a ja<br />
s a a v u tta n u t ta ite e lle e n m e lk o is ta<br />
tu n n u s tu s ta . T u r k u u n h ä n s a a p u i<br />
v ie ra ile m a a n P ie ta ris ta . T u r u n<br />
m a is tra a tin a n ta m a n lu p a p ä ä tö k <br />
s e n m u k a is e s ti h ä n e n s a llitt iin<br />
e s ittä ä h is to r ia llis ia k o m e d io ita .<br />
T ä m ä n e n e m p ä ä e m m e h ä n e s tä<br />
tie d ä k ä ä n . Ilm e is e s ti h ä n o li e n <br />
s im m ä in e n , jo k a k a tk a is i tu r k u <br />
la is te n v u o s ik y m m e n iä ja tk u n e e n<br />
te a tte r itto m a n k a u d e n .<br />
J A jä lle e n k u lu i k a k s i v u o s i<br />
k y m m e n tä ilm a n te a tte r ia . T u r k u <br />
la is te n h e n k in e n v ir e y s e i y ltä n y t<br />
te a tte r in te k o o n , s illä e n s in o li<br />
k o r ja tta v a tu h o n p a r ta a lle jo u tu n u t<br />
ta lo u s e lä m ä . V a s ta u lk o a p ä in t u l<br />
le e t v ir ik k e e t h e r ä ttiv ä t m ie le n <br />
k iin to a . N iin p ä tu r k u la is e t s a iv a t<br />
n ä h d ä k s e e n te a tte r ia v a s ta v.<br />
1755, jo llo in k ö n ig s b e rg ilä in e n<br />
te a tte r in jo h ta ja ja ta n s s im e s ta r i<br />
F e rd in a n d H a la c h é s a a p u i s e u r u e i<br />
n e e n T u r k u u n ja e s itti tä ä llä n ä y <br />
te lm iä ä n . H ä n o li a ik a is e m m in<br />
n iittä n y t m e lk o is ta m a in e tta T a n s <br />
k a s s a ja N o rja s s a . M u tta h ä n e i<br />
ty y ty n y t h a u s k u tta m a a n k a ts e lijo ita<br />
y k s in o m a a n k o m e d io illa . N u o ra lla -<br />
k ä v e ly ja m u u t ta ito te m p u t lis ä s i<br />
v ä t h ä n e n te a tte r iv ie ra id e n s a ilo a<br />
ja in to a .<br />
T Ä S T Ä te a tte r iv ie r a ilu s ta T u r u n<br />
m a is tra a tin p ö y tä k ir ja t a n ta v a t<br />
v a r s in s e lv ä tu n tu is e n k u v a u k s e n .<br />
T e a tte r in jo h ta ja<br />
C o m e d ie -M ä s ta r e n<br />
F e r d in a n d H a la is ilm e s ty i lo k a <br />
k u u n 25 p ä iv ä n ä 17 55 m a is tra a tin<br />
is tu n to o n ja e s itti K u n in k a a llis e n<br />
M a je s te e tin lu p a k ir ja n . S e n p e r u s <br />
te e lla m a is tra a tti p u o le s ta a n s a lli<br />
h ä n e n s e u r u e in e e n e s ittä ä n ä y te l<br />
m iä tu rk u la is y le is ö lle m ä ä rä tty ä<br />
m a k s u a v a s ta a n .
M U TTA te a tte rin jo h ta ja a painoi<br />
to in e n k in huoli. Hän näet tieduste li<br />
m aistra a tilta , vo isiko se osoittaa<br />
h ä n e lle sopivaa esityshuoneistoa.<br />
V astaus oli kielteinen, s illä te a t<br />
te rin jo h ta ja sai vastaukseksi kehoitu<br />
ksen e siintyä siellä, m issä itse<br />
parhaaksi katsoi. Eipä s iis vielä<br />
tu o h o n aikaan kunnallisen näyttelem<br />
isen henki o tta n u t tu lla Turussa.<br />
SAM AN vuoden jo u lu kuun 10 pnä<br />
tapaam m e te a tte rin jo h ta ja , Excer-<br />
citia e — M ästare H alachén, kuten<br />
n im i nyt kirjo ite ttiin , keskustelem<br />
assa asioistaan m aistraatissa<br />
jo k a m ääräsi, että kehruuhuone-<br />
rahastoon o li suoritettava yksi<br />
plo o tu jo kaisesta esitetystä näytelm<br />
ästä eli "e n plåt fö r hw arje<br />
gång han C om edier h å llit” kuten<br />
pöytä kirja ssa kerrotaan.<br />
Täm ä m aistraatin istunto päättyi<br />
m uuten e rim ielisyyteen, sillä<br />
jo h ta ja H alachén pyytäessä vapautusta<br />
näytelm ä ja p lootu-suori-<br />
tu kse sta ja tarjoutuessa antam aan<br />
yhden näytelm än tu lo t varta vasten<br />
kehruuhuonetta varten, ei<br />
m aistraatti siihen suostunut, koska<br />
se pelkäsi,<br />
että pakkasten tultua<br />
vain vähälukuinen yleisöm äärä tu <br />
lisi te a tte riin . M utta täm äpä ei<br />
tyydyttänyt raatim ies C arl Johan<br />
G ahm bergia, jo k a o li sitä m ieltä,<br />
että H alachén e hdottam a tapa<br />
o lis i m e rkin n yt suurta voittoa.<br />
Jäätyään vähem m istöön hän m erkity<br />
tti pöytä kirja a n voim allisen<br />
vastalauseensa.<br />
TEATTERI AIHEUTTAA<br />
KIISTELYÄ<br />
TEATTERIN ARVOA ja m erkitystä<br />
koskeva keskustelu nosti<br />
päätään suuren Pohjan sodan<br />
synnyttäm än m elskeen tauottua.<br />
R anskalainen maku arvioi te a tte <br />
rin tuottam an hyödyn ja kasvatus-<br />
arvon e rittä in korkealle. M utta<br />
P ohjoism aissa e le ttiin edelleen<br />
voim akkaan kirk o llis e n näkem yksen<br />
aikaa. Ja va rsin kin akateem i<br />
sissa p iire issä te a tte rista m uovautu<br />
i kaiken kevytm ielisyyden ja pa-<br />
heellisuuden kuva. Y liopisto je n<br />
k o n sisto re issa o li voim akas te o lo <br />
g inen edustus. V aikka pinnan alla<br />
k ytikin te a tterinvastainen henki,<br />
K Y L L IK K I S E E S JÄ R V I:<br />
Ra kka ani, ka upun k i n i<br />
niin siitä huolim atta esim erkiksi<br />
U psalan yliopistossa pysyttiin p itkän<br />
aikaa<br />
teatteriin nähden passiivise<br />
lla kannalla. Kaupungissa<br />
e le ttiin omaa rauhallista akateem<br />
ista erikoiseloa.<br />
TUKHOLM ASSA sitävastoin näyte<br />
ltiin reippaasti. Ranskalaiset<br />
klassikot m ääräsivät suunnan.<br />
Kotim aiset n äyttelijät niittivät laakereita,<br />
kunnes R uotsiin kutsut'.u<br />
ranskalainen teatteriseurue tukahd<br />
u tti kotim aisen te a tteritoim innan<br />
Tukholm assa.<br />
N ÄYTTELIJÄT hakeutuivat tämän<br />
jälkeen mm. U psalaan. Kuuluisa<br />
ja m elkoista m ainetta saavuttanut<br />
P etter Stenborg kohtasi kuitenkin<br />
m ahtavan vihollisen. V. 1758 y lio<br />
piston konsistori teki<br />
m alta tuntuvan päätöksen kaiken<br />
n äytelm ätoim innan<br />
R ak ka an i,<br />
se on k a u p u n g in lä äh ä ty s<br />
tu keh tu m a siilo illa<br />
p u n aisissa valo issa<br />
van h u s kä si<br />
jo tta "täm än jälke n e ei enää, kuten<br />
tähän asti oli tapahtunut eräät<br />
nuoret o p iske lija t eivät tuhlaisi<br />
aikaansa ja rahaansa hedelm ättöm<br />
ästi."<br />
suulla,<br />
s e on jo e n s a as te<br />
p u iston<br />
n o kin e n p a tsa s<br />
k a d u n la k a is ija n ä m p ä ri,<br />
s e on h iestyn yt kivi<br />
ra p a u tu n u t pinta<br />
re su in e n<br />
la h je<br />
ja k a a tu n u t viin ip u llo .<br />
R ak ka an i,<br />
se on m yöskin<br />
u ntuva n a a k a n s e lä ss ä<br />
a a m u v a lk e a usva<br />
p u isto n kro o k u sten sin es sä ,<br />
v a n h at p ylväikö t, ik ku n an k a a re t<br />
luvun Turussa.<br />
□<br />
Kynltiläiipäivän<br />
juhla <strong>1976</strong><br />
M onta vuotta ehti vie <br />
rähtää siitä, kun K ynttilän-<br />
päivän juhlaa<br />
o li edellisen<br />
kerran vietetty Palokunnantalon<br />
kauniissa ja v iih <br />
tyisässä salissa, joka<br />
sitten<br />
viim e näkem än o li pessyt<br />
kasvonsa. Taas sali to d e t<br />
tiin ju hlapaikkana v e rra tto <br />
m aksi, ja n aisjaosto katsoo<br />
tulevaisuuten<br />
toivorikkaana<br />
uskoen, että tulevinakin<br />
vuosina päästään tänne tu t<br />
tuun ja upeaan saliin.<br />
ORELL JA PALAJA<br />
ELÄKKEELLE<br />
SEURAN ystäviä o li jä lle e n saapunut<br />
ra n n a n p o rta id e n a s k e lm a t<br />
runsaslukuisasti juhlaan. Ei<br />
jo e n aja to n u o m a.<br />
o llu t päässyt V iktoria-flunssa, e i<br />
vätkä talviolym pialaisetkaan jo u k <br />
R ak ka an i, k a u p u n k in i.<br />
Lauri Orell Huti P alaja<br />
koa verottam aan, kuten ju o n ta ja <br />
na toim in u t Irm eli Torssonen avajaissanoissaan<br />
totesi. Iltapäivä a l<br />
koi vauhdikkaasti Lahja S alviande-<br />
■ Kuluvan vuoden heinäkuun<br />
A p u la iskaupungin jo h ta ja<br />
rin tyttöjen e sittäm ällä paraatilla,<br />
lopulla siirtyy kaksi P alaja on syntynyt<br />
jo ta seurasi T uula Laineen kaunis<br />
Turun kaupungin jo h ta jista täyttää siten 65 vuotta<br />
ja ta id o ka s nauhatanssi. L iikunnallista<br />
— sosiaali-, terve yd e n h o i den alussa.<br />
puolta jatkoivat Lea Lin-<br />
to* ja sairaalatointa jo h ta <br />
dénin ohjaam at T urun Toverien<br />
va a p u laiskaupunginjohtaja<br />
tytö t ohjelm allaan ” laulaen ja liik <br />
Lauri O rell ja kaupunkisuunnittelua<br />
kuen", jo ka sisälsi liikunnan<br />
ja k iin te is tö <br />
KUNIN K A A LLIN E N KIRJE<br />
säestäm än kauniin kansanlaulu-<br />
tointa johtava a p ulaiskaup<br />
u n ginjohtaja U uti Palaja —<br />
sikerm än. K erta kerran perästä<br />
KIELSI N ÄYTELM IEN<br />
voi vain todeta, että kansanlaulu<br />
e läkkeelle om asta pyynnöstään.<br />
ESITTÄM ISEN<br />
käy aina sydäm iin. S tudiokörenkuoron<br />
K okouksessaan 16. 2.<br />
jo h ta ja Paul Johansson<br />
<strong>1976</strong> T urun kaupungin va l<br />
e sitteli ensin kuoronsa — lauloi<br />
tuusto hyväksyi kum m ankin m aistraatin<br />
EDELLÄO LEVAA seurasi tam m i<br />
Tanssilaulun, joka on virolainen<br />
eronpyyntöanom uksen.<br />
kuun 23 päivänä 1759 ju lka istu kunin<br />
kansansävelm ä, Sä kasvoit neito<br />
kaallin e n k irje . Se kie lsi näy<br />
kaunoinsn, Paul Janssonin sovittam<br />
at Fiolen m in ja O nnellinen O rell on syntynyt 4. 8. 1909 ja hä<br />
A pulaiskaupungin jo h ta ja Lauri<br />
telm ien esittäm isen sekä lukukausien<br />
tu u li sekä K a llio lle kukkulalle. Tänelle<br />
tulee siten likim a in täyteen<br />
aikana että niid e n v ä lillä kaimän<br />
jälkeen seurasikin jo ilta p ä i 67 vuotta. K aupunginjohtajana raatin<br />
kissa niissä valtakunnan kaupungeissa,<br />
jo issa to im i y lio p isto tai<br />
o tte ita työn alla olevasta teokses<br />
m inkä lisäksi hän on o llu t vuosina k u n n a llisista<br />
vän perinteinen puheosuus. Nyt Lauri O rell on toim in u t vuoden<br />
kouluneuvos Sam po Haahtela luki 1968 m arraskuun alusta alkaen,<br />
o p p ikoulu . Y lio p isto ka u p u n ki T urku<br />
taan. Tuleva k irja ke rto o tämän 1936— 39 kaupungin palveluksessa m ainittakoon<br />
ja kym naasikaupunki Porvoo<br />
vuosisadan Turusta päähenkilönsä ta lo - ja katurakennustoim istossa.<br />
saivat seuraavien vuosikym m enien<br />
pienen koulupojan Sakarin silm in K unnallisia luottam ustehtäviä on<br />
seuraten hänen vaiheitaan vuoden a p u laiskaupung injohtaja O re llilla<br />
aikana raskaasti kokea teatteri-<br />
1917 jä lkeisistä ajo ista alkaen.<br />
o llu t useita. Hän on o llu t mm.<br />
viham ielisten voim ien kiihkeitä<br />
O HJELM AAN aina kuuluvan kaupunginvaltuu ston jäsen vuodesta<br />
h yökkäyksiä s iitä kin huolim atta<br />
1946 alkaen, kaupungin h a llitu k<br />
kahvitauon aikana m yytiin arpoja,<br />
jo id e n päävoitoksi V ikin g -lin ja o li sessa vuosina 1946— 51, te k n illis <br />
että m arkkin o id e n ja prom otioiden<br />
lahjo itta n u t kahden hengen laivam<br />
ten laitosten lautakunnassa vuosi<br />
aja ksi sa a te ttiin m yöntää helpotuksia.<br />
atkan Tukholm aan. Kahvitauon na 1952— 53 sekä kaupunginjoh-<br />
aikana viihdyttivät Pajam äen pelim<br />
annit, jo tk a m yös a lo ittiva t o h kuuluvien lautakuntien jäsenenä.<br />
tajakautenaan toim ise kto riin sa<br />
jelm an toisen osan soittam alla<br />
uskom atto<br />
SEURAAVAN kirjo itu k s e n p u itteissa<br />
kaustislaisen P orilaisten marssin,<br />
tullaan käsittelem ään kuu<br />
K onsta Jylhän Hannun ja Kreetan<br />
häävalssin, Häikkään polkan ja<br />
estäm iseksi, luisien n ä ytte lijö id e n P etter Sten-<br />
Raum alta peräisin olevan sottiisin sen ta kia kuulem atta. Sen tila lla<br />
borgin, C arl F re d rik von Eken-<br />
M asinan krääsyttäjä. Vaikka V iktoria-flunssa<br />
nähtiin Lahja S alvianderin tyttöjen<br />
bergin, P etter U lrik Lin d a h lin ja<br />
ei o llu t päässytkään C harleston. T ila isu u s päättyi Tur-<br />
pahem m in purem aan ju h lijo ita , se ku-seuran kaikissa ju h la tila is u u k <br />
C arl G o ttfrie d S e u e rlin g in taistelua<br />
oli onnistu n u t lannistam aan yhden sissa noudatettuun perinteiseen<br />
teatte rita ite e n lip u n k a n ta jin a 1700-<br />
esiin tyjistä . Sävy N ordgrenin o d o tapaan V arsinais-suom alaisten lauluun,<br />
te ttu e siintym inen jä i sairastum i-<br />
jo ka tä llä kertaa ka iku i ta<br />
Uuti<br />
19. 1. 1912 ja<br />
ensi vuo<br />
M yös U uti P alaja on<br />
toim in u t k a u p u n g in jo h ta ja n a vu o <br />
den 1968 m arraskuun alusta a l<br />
kaen. Ennen k a u p u n g in jo h ta ja ksi<br />
tuloaan on U uti Palaja to im in u t<br />
mm. T urun ja P orin lä ä n in h a llituksen<br />
siirtoväen asiain osaston<br />
siirtoväen h uollon tarkasta ja n a vv.<br />
1941— 43, Turun H ovioikeuden y lim<br />
ääräisenä virkam iehenä 1945,<br />
sihteerinä ja ju lkisena<br />
notaarina vuosina 1945— 60, m aistraatin<br />
notaarina vuosina 1960— 62,<br />
oikeusneuvosm iehenä 1962— 68.<br />
Palvellessaan m aistraatissa hän<br />
toim i lyhyem piä a ik o ja mm. m aist<br />
p u heenjohtaja na ja kunnallisporm<br />
estarin sijaisena. A p u la is <br />
kaupungin jo h ta ja U uti Palajan<br />
luottam ustehtävistä<br />
kaupunginvaltuu ston<br />
jäsenyys vuosina 1951— 68, kaupungin<br />
h a llitu ksen jäsenyys w .<br />
1954— 68 sekä jä senyydet m onissa<br />
kunnallisissa lautakunnissa. □<br />
Lehtem m e painatuksen aikana<br />
saapui su ru vie sti että a p u la iska u <br />
p u n g in jo h ta ja Lauri O re ll s iirty i<br />
17. 3. suureen tuntem attom aan.<br />
va llista kom eam pana P ajam äen<br />
pelim annien säestäm änä.<br />
JÄRJESTÄJIEN p uolesta voi vain<br />
toivoa, että k a ik illa o lis i o llu t m u<br />
kavaa, niin e ttä ensi vuonnakin ta <br />
vatta isiin sam oissa m erkeissä. □<br />
TA IN A HERRALA
V astasyn tyn yt hirv en v as a, k u lla ttu a p u u ta 1930. M ä n ty s e n k o k o elm a,<br />
T u ru n T aid e m u s e o . S a m a d io riittiin ve is te tty n ä A te n e u m in T a id e m u s e o s s a .<br />
In te n d entti<br />
E R IK B E R G H :<br />
Erik Bergh<br />
Kunnianosoitus<br />
Jussi Mäntyselle<br />
USSI M äntynen, Suom en ku-<br />
J vanveistäjäkunnan vanhin, saavuttaa<br />
to ukokuun 8 päivänä tänä<br />
vuonna harvinaisen korkean 90<br />
vuoden<br />
iän. Takanaan hänellä on<br />
kunniakas päivätyö ja pitkä taival<br />
m yötä- ja vasioinkäym isineen,<br />
näinhän taitelija n a m m a tissa tapaa<br />
olla. Jussi M äntysen taival ei ole<br />
vain pitkä ajassa arvioituna, se<br />
oso itta a m yös huikeaa nousua. On<br />
pitkä harppaus lu m enluojasta<br />
New Y orkissa e lä inveistäjien<br />
kansainväliseen<br />
e liittiin .<br />
JUSSI M äntysen isä o li kotoisin<br />
M äntyharjulta, m issä suku useam <br />
man m iespolven ajan asui taloaan<br />
ja v ilje li m aitaan. T a lo n p ito ei<br />
kuitenkaan luonnista n u t ja tulevan<br />
ta ite ilija n ollessa vain parin vuoden<br />
ikäinen perhe s iirty i H elsinkiin.<br />
Entinen m a a n vilje lijä ja k o tip a ik <br />
kakunnalla a n tunnettu kansanpelim<br />
a n n i A ugust M äntynen hankki<br />
niukan elatuksensa puuseppänä<br />
m uuton jä lke e n . Jussi Mäntysen<br />
varsin a in e n kasvuym päristö o li<br />
siis kaupunkim iljöö, m ikä tuntuu<br />
yllättävältä ottaen huom ioon hänen<br />
teostensa osoittam an läheisen<br />
kosketuksen luontoon sekä hänen<br />
ikäänkuin synnynnäisen eräm iehen<br />
vaistonsa, jonka veroista tuskin<br />
tapaa kaupungin kasvatissa. T ie <br />
tenkin pääkaupungin lähiym päristö<br />
kin vielä tuohon aikaan, 1890-<br />
luvulla, o li jokseenkin neitseellistä<br />
aluetta, jossa hirvet ja muu m etsän<br />
riista saattoi häiriintym ättä<br />
liikuskelia.<br />
SAM O ILEM INEN m etsässä oli<br />
jo poikavuosina Jussi M äntysen<br />
m ieliharrastuksia, jo ka kasvatti<br />
nopeaa havainto- ja reaktiokykyä,<br />
om inaisuuksia, jo ita hän m yöhem <br />
m in taiteilijantyössä saattoi käyttää<br />
hyväkseen. T oinen m ie lih a r<br />
rastus, piirtäm inen, pakotti Kasarm<br />
inkadun kansakoulun oppilaan<br />
täyttäm ään vihkonsa, jo p a koulukirjansa<br />
lehdetkin, opettajan m ielestä<br />
asiaankuulum attom illa, hevosenpäillä<br />
ja e läinkuvilla.<br />
VERI veti taiteen p ariin ja 14-<br />
vuotiaana Jussi M äntynen k irjo ittautui<br />
S uom en T aideyhdistyksen<br />
p iiru stu skoulu n o p p ila a ksi hankittuaan<br />
ensin om a to im isesti rom un-<br />
keräyksellä va ro ja koulunkäyn-<br />
tiään varten. A lkupääom a lienee<br />
o llu t 60 m arkkaa. V. 1903 hän ja t<br />
koi opin to ja a n T a ideteollisessa<br />
keskuskoulussa. A am upäivät tuleva<br />
ta ite ilija te ki puusepäntöitä<br />
isänsä verstaalla, ilta p ä ivät kuluivat<br />
koulussa. N uoren m iehen kaukokaipuu<br />
pako tti jättäm ään koulun<br />
kesken ja hän päätti hakeutua<br />
Lyypekkiin koris te le ik k a a ja n työhön.<br />
N äin a lkoivat p itk ä t ja vaiherikkaat<br />
vaellu svu o d e t m aissa ja<br />
m erillä. Ne o p e ttivat hänet tu le <br />
maan toim een ja käyttäm ään hyvin<br />
h a rjo ite ttu ja nyrkke jä ä n kin —<br />
tarvittaessa. P alattuaan jä lle e n kotim<br />
aahan hän a lkoi täyttää ampu-<br />
miaan lin tu ja . Hänen näppäryytensä<br />
tu li tunnetun e lä in tie te ilijä n ,<br />
p rofessori J. A. P a lm én'in tie <br />
toisuuteen ja harrasteesta<br />
kehittyi<br />
am m atti, jo k a jo h d a tte li ja osal<br />
K arh u m u u ra h a is p e s ä llä , g ran iittiv e is to s vu o d e lta 1928. M än tys en k o k o e lm a , T u ru n T a id e m u s e o .<br />
taan m yös tu k i ta ite e llista luom istyötä.<br />
V. 1910 hänet k iin n ite ttiin<br />
H elsingin ylio p isto n<br />
preparaattorin<br />
apulaiseksi ja hän sai pian m ahd<br />
ollisu u d e n tutustua R uotsissa ja<br />
Saksassa alansa uusiin saavutuksiin<br />
pätevien tiedem iesten jo h <br />
dolla.<br />
VÄLILLISESTI G allen-K allela tu <br />
li m erkittävällä tavalla vaikuttamaan<br />
Jussi M äntysen eläm än ku l<br />
kuun.<br />
Y lio p isto o li antanut nuoren<br />
p reparaattorinsa tehtäväksi<br />
G a llen-K allelan<br />
A frikan-m atkaltaan<br />
tuom ien ja y lio p is to lle la h jo itta <br />
mien e läinten täyttäm isen ja tämän<br />
vaikean urakan edessä M äntynen<br />
kääntyi m estarin itsensä<br />
puoleen saadakseen neuvoja.<br />
G allen-K allela lähetti hänet ystävänsä<br />
A lp o S äilön luo ja tä tä tie <br />
tä M äntysestä tu li S äilön o p p ila s<br />
ja pian m yös läheinen ystävä.<br />
M äntysen kehitykselle ihm isenä ja<br />
ta ite ilija n a S äilön a te lje e p iiri tu n <br />
tuu m erkinneen paljo n .<br />
TUOHON p iiriin k u u lu ivat G allen-K<br />
allelan lisä ksi m.m . n ä rp iö -<br />
läinen ta id e m a a la ri C arl Bengts,<br />
terävä kynäniekka ja arkeolo g i
S a k a ri P ä ls i<br />
ja Suom en ham m aslääketiete<br />
en uranuurtajana tunnettu,<br />
p ro fe sso ri M atti Äyräpää. Jo p a<br />
M a ksim G o rk in nim i liittyy tähän<br />
p iiriin , hän asu i aikanaan M äntysen<br />
ja S ä ilö n yh te ise ssä a te ljeessa.<br />
P iirin henkinen kapasitee tti ja<br />
taso oli s iis varsin huom attava.<br />
JU S S I M ä ntysestä tuli yliopiston<br />
vasta pe rustetun<br />
konservaattorin-<br />
viran en sim m ä inen h altija 1919 ja<br />
tätä tointa hän hoiti aina vuoteen<br />
1939 asti. T a ite e llin e n luom istyö<br />
ja tkui kiih keä n ä leipätyön rinnalla.<br />
H änen näyttelydebyyttinsä oli<br />
S u o m en Y le is e n M etsästä jäliiton<br />
jä rje stä m ä ssä<br />
P o h jo ism a ise ssa<br />
m etsästysnäytte lyssä v. 1924 H e l<br />
sin g iss ä . N äyttely lie n ee ollut huom<br />
attava kulttuuritapahtum a, sillä<br />
esim . Iltalehti (16. 5. 1924) m ain itsee,<br />
että näyttelyn a vaja istila isu u t<br />
ta varten "keske ytti valtioneuvosto<br />
istuntonsa,<br />
jotta m inisterit p ääsivät<br />
in c o rp o re kunnioittam aan<br />
näyttelyä lä sn ä o lo lla a n . Sam oin<br />
o li suu ri o sa<br />
lä sn ä ".<br />
e d uskun nan jä seniä<br />
T Ä M Ä N näyttelyn taideosasto<br />
oli sijoitettu ylio p isto n piirustus-<br />
s a lin tilo ih in . Lain aan tähän otteen<br />
E. R ic h te rin H e lsin gin San om issa<br />
ju lk a isem a sta<br />
arvioin nista:<br />
"J o e te is h a llissa on J. R.<br />
M ä ntysen pari kipsiryhm ää,<br />
m utta sisähu o n e issa saam m e<br />
e rity ise s ii tutustua tähän nyt<br />
e n si kerran la a ja lla k o koe lm a l<br />
la esiin tyvään taiteilijaan, joke<br />
y lio p isto n e lä in tie te e llise n ä<br />
konservaatto rin a on saavuttanut<br />
m ain etta se kä taid ollaan<br />
että tie te e llise llä n äke m yksellään.<br />
Elävästi ja varm asti hän<br />
ve isto k sis sa a n k in o sa a luonn<br />
ehtia eläinten liik ke itä ja ilm<br />
eitä siih e n re alistise en tapaan,<br />
jo n ka hän esitykselleen<br />
on om aksunut. "K ultahä äm a t-<br />
k a lla ” on nim e nä e räällä gran<br />
iittiveisto ksella , jo ka esittää<br />
lystikkäästi vanhaa karh uparia.<br />
Ilvesem oa ja täm än poikasta<br />
kuvaa toinen punertavaan graniittiin<br />
hakattu ryhm ä. Isoon<br />
ko koon ja honkapuuhun hän<br />
on veistänyt eteenpäin liikku via<br />
hirviä. J a hänen te o ksissa a n ei<br />
liio in o le unohdettava sitä<br />
m ahtavaa hirvikuvaa, jo ka sija<br />
itse e m etsästysnäyttelyn kesk<br />
e isim m ä ssä h uoneessa".<br />
T Ä M Ä "S u u rh irv i” , jota Ernst<br />
Lam pén Suom en K u valeh d essä<br />
(1926) luonneh ti "k o ira s o lio n p e<br />
ru sty y p ik si” , tuotti tekijälleen<br />
karva an pettym yksen M äntynen<br />
o li toivonu t saa va n sa hirven<br />
p ro n ssiin valettun a pystytettyä<br />
Kuvanveistäjä H elsin gin ateljeessa. E tu a la lla savim u ova ilu n a T am pere<br />
elle v. 1934 pystytetty veisto s Joutsenet.<br />
pääkaupun kiin, m utta hänen tarjo<br />
u kse n sa hylättiin. V e isto s pystytettiin<br />
kuitenkin V iipuriin , T orkke-<br />
lin puistoon, v. 1928, jo llo in sen<br />
hinnaksi tuli 150.000 m arkkaa paikalle<br />
en asetettuna. M e ille turkula<br />
is ille v e isto s on m yös tuttu, toinen<br />
valos saa tiin<br />
Kupittaan p u istoon<br />
v. 1969.<br />
E R Ä S toinenkin suunnitelm a<br />
k oskie n H elsin gin P itkän silla n<br />
v e isto skoriste lu a m eni myttyyn.<br />
Taite ilijan tarjous käsitti neljän<br />
kahden m etrin korkuisen, g ran iittiin<br />
veistetyn istuvan leijonan s i<br />
joittam ista silla lle . kum paankin<br />
päähän kaksi eläinhah m oa. H elsingin<br />
kau p u n ki o m a ksui kuitenkin<br />
kannan, että m ikäli silta ve is-<br />
to k sia h an kitaan o lis i toim eenpantava<br />
ju lk in e n kilp ailu . Täm än<br />
istuvan leijo n an a lkuperä iskipsin ,<br />
jo ka näkyy o h e ise ssa ateljee-<br />
kuvassa, ta ite ilija hävitti siirtyessään<br />
m yöhem m in p o is eläin tiete<br />
e llise n m u seon<br />
yhteydessä o levasta<br />
työhuoneestaan.<br />
H E L S IN G IN kau p u n ki tila si kuiten<br />
kin M ä n tyseltä v. 1928 2.2:n<br />
m etrin k o rku ise n naarashirveä<br />
e sittävän m on u m e n taalisen pro n s<br />
siveisto ksen , jo k a seuraavana<br />
vuonna pystytettiin K aisaniem ee n.<br />
M ä n tysellä oli riittävästi aikaa<br />
kypsyte llä ja k eh itellä tätä v e istosta,<br />
jota hän itse on kin pitänyt<br />
V iip u rin hirveä onnistuneem pana.<br />
M A IN IT T A K O O N tässä yhteydessä<br />
v ie lä yksi M äntysen kom eim pia<br />
m on um enttiveistoksia, pun ag ran<br />
iittinen "K a rh u m uura haispesällä<br />
", pystytetty v. 1931 V a llila n<br />
Karhupuistoon . T urun kaupungille<br />
lahjoitettu un kokoe lm aan kuuluu<br />
tä s sä ju lkaistu, edelläm ainittuu n<br />
patsaaseen liittyvä luonnos. T ä <br />
m än veistoksen osuva ja su u ripiirte<br />
in en pla stin en hahm otus on<br />
m on issa n äyttelyissä saanut erityistä<br />
huom iota osakseen.<br />
J U R Y N A L A IS E E N näyttelyyn<br />
M äntynen kelpuutettiin en si kerran<br />
v. 1925, jo llo in hän Suom en<br />
T a ite ilija in näyttelyssä esiintyi<br />
kolm en teoksen ryhm ällä. Tähän<br />
kuuluivat hyvin naturalistinen<br />
"H aavoitettu karh u " dioriittia<br />
vuodelta 1920 ja sfin ksim äinen, istuva<br />
gran iitti-ilve s vuodelta 1922,<br />
m olem m at teokse t nykyään T urun<br />
kaupungin om istuksessa.<br />
S U O M E N nykytaiteen näyttelyssä<br />
T u kholm assa v. 1929 ostettiin<br />
edelläm ainittu, huum orin sävyttämä<br />
gran iittiryhm ä "K a rh u p a ri kultah<br />
ääm atkalla" T ukholm an K a n s a l<br />
lism use on kokoe lm iin. A rvovaltaisen<br />
m useon osto oli huom attava<br />
tunnustus taiteilija lle, jonka teoksia<br />
ei vie lä siih e n aikaan ollut<br />
y h d essä kään ju lk is e ssa m useokokoe<br />
lm a ssa kotim aassa. E n sim <br />
m äisen om an näyttelynsäkin hän<br />
piti T u kholm assa v iisi vuotta m yöhem<br />
m in G a le rie M o d e m e n tilo issa<br />
S trandvägenin varrella. Sam aan<br />
näyttelyhu on eisfoon M äntynen palasi<br />
1940-luvulla v ie lä kolm e kertaa<br />
ja m enestys o li aina taattu.<br />
M E R K IT T Ä V IN M äntysen ulkom<br />
ailla p itäm istä näyttelyistä oli<br />
kuitenkin Lonto o ssa v. 1939 valtion<br />
tuen turvin jä rjestetty katse l<br />
m us Fine A rt S o cietyn näyttelytilo<br />
issa New B ond Streetin varrella.<br />
N äytte lykokoe lm a käsitti 68<br />
teosta ja tiettävästi yli puolet<br />
näistä m yytiin. E n glan tilaiset ovat<br />
tunnetusti e läin ra ka sta väkeä, jo <br />
ten on täysin ym m ärrettävää, että<br />
näyttelyaikaa jouduttiin jopa kahteen<br />
otteeseen pidentäm ään.<br />
Y L IS T Ä V IÄ vie stejä kantautui<br />
kotim aahan. D aily M ail o tsikoi a r<br />
vostelunsa : "K u van veiston W alt<br />
D isn e y" ja tu kh olm a laisen S v e n s<br />
ka D agbladetin kirjeenvaihtaja<br />
tiedotti, että ta ite ilija o li täysin<br />
v alloittanut lon to olaisyle isö n . M ä n <br />
tynen joutui m yös Lonto o ssa o le s<br />
kelu n sa aikan a esittelem ään teoksiaan<br />
"n ä kö ra d io ssa ” . Ilm eisesti<br />
täm ä o li en si kerta, jo llo in suom a<br />
laista kuvataidetta e site ltiin televisioläh<br />
etykse ssä.<br />
V E IS T O T A IT E E N suu ren u udistajan<br />
R o din 'in nim i m ainittiin tuolloin<br />
u se a lla ta h olla M äntysen<br />
veistosten yhteydessä R odin on<br />
tunnettu nim enom aan liikkeen<br />
vangitsijana ja M ä ntynenkin on<br />
usein eläin ryhm issään eläväsfi<br />
kuvannut liikettä. M utta M äntysen<br />
taiteen varsin a ise t kiinnekoh da t<br />
on haettava m uualta. Hän tunnustaa<br />
itse ole vansa kiito llisu u d en<br />
velkaa varh aisku lttu urien tuntem<br />
attom ille m estareille. M u in a isegyptiläisten<br />
gran iittiveistosten<br />
pelkistetty m uoto ja assyyrialaisten<br />
reliefien herkkä ilm eikkyys varsin <br />
kin e lä in kuvissa ovat jä änee t lähtem<br />
ättöm ästi m ieleen. T o d e n n ä köisesti<br />
B ritish M u seu m ista hankittu<br />
assyyrialaisen<br />
m etsästysreliefin<br />
k ip siv a los riippui ikäänkuin huo-<br />
netauluna taiteilija n Lid in g ön ateljeen<br />
oven yllä.<br />
H E R Ä T T E IT Ä ovat antaneet<br />
m yös kaksi tunnettua ra n skalaista<br />
eläinveistäjää,<br />
A n to in e -Louis<br />
B arye (1796— 1875) ja F ra n co is<br />
Pom pon (1855— 1933). E d e llise n<br />
voim akas re alism i ja nim enom aan<br />
TURKU-SEURAN<br />
jä lkim m äisen p elkiste tty veisto k-<br />
se llisu u s ovat<br />
m erkin n e et M ä n tysen<br />
tyylin k e h ity k se lle paljon.<br />
N äid en m olem pie n veistäjie n<br />
huom attaviin näyttelyihin h än ellä<br />
o li tila isu u s tutustua v. 1934 S a <br />
man P a riis in m atkan aikana.<br />
U u d elle A u ra lle m yöntäm ässään<br />
h aastatte lu ssa (20. 3. 1934) kertoilee<br />
ta ite ilija näin:<br />
"O li erin om a ise n hau ska<br />
sa a da tu tk isk e lla näitä m olem <br />
pia su u ria e lä in ku vaajia rinnan<br />
ja vertailla heitä to isiin sa . J a<br />
om asta puole stan i ase ttaisin<br />
täm än vertailun p e ru ste e lla e tu <br />
s ija lle P om pom n niin v ilp itö n<br />
B arryen ih a ilija kuin tähän<br />
saakk a ole n kin ollut. M in u sta<br />
tuntuu, kuin ra ka staisi m ie tiskelyyn<br />
taipuva P om pon eläintä<br />
enem m än kuin Barrye, jo n ka<br />
tö issä kuvastuu en em m än p e<br />
toa” .<br />
T Ä M Ä lausunto tuntuu o ire e llise<br />
lta M äntysen vasta isia töitä ajatellen.<br />
T IM E S -le h d e n arvostelija n, Mr.<br />
M a riotin m ukaan koko näyttelyn<br />
hien oin teo s o li edelläm a in ittu<br />
"K a rh u m u u ra h a isp e sä llä ” "jo s s a<br />
e läim en h ida s hillitty liik e on jo ka<br />
su h teessa m ain iosti hahm otettu".<br />
A rv o ste lija m ain itsi e rik o ise sti<br />
m yös lu o n n o llista k o k o a olevan,<br />
g ran iittisen hirven pä än se kä puuv<br />
eisto ksen " Ä id in ra kka u s” e li<br />
llvese m o poikineen.<br />
G R A N IIT T IS E N h irven pä än tai-<br />
K E V Ä I R E T K E T<br />
Turku-seu ran retkeilyjaosto tutustuttaa tu rk u la isia se kä u u siin ko h <br />
teisiin että T urun vanhaan kulttuuriin jo k a k e v ä isillä o p in to re tkillä .<br />
K evää llä <strong>1976</strong> ovat kohteet seuraavat:<br />
T orstain a<br />
6. 5. klo 18 lähtö lin ja-au toilla kauppatorin y lä la id a sta<br />
T op in ojan u u d elle jä tte id e n p o ltto la itck se lle . O pas<br />
Ilm ari Rinne, asiantu n tija y likonem e sta ri P entti<br />
Leivo.<br />
T orstain a 13. 5. klo 18 kokoontu m isp aikka sam a. M e nnää n linjaau<br />
toilla A sa n te h taalle ja Tutustutaan m yös P lä k -<br />
kikaupu nkiin. O ppaana R auni A rv e la ja a s ia n <br />
tuntijoina teh taan edustajat.<br />
T orstain a 20. 5. klo 18 kokoontu m isp aikka sam a. M ennään linjaau<br />
toilla P ern on telakalle . O ppaa n a V e ikko H a ssinen<br />
ja asiantu n tijan a y li-in s in ö ö ri A a rn o E. Färkkiiä.<br />
T orsta in a 27. 5. k lo 18 k o koontu m isp a ikka sam a. Läh tö linja-auto<br />
illa K akskertaan (kirkko ja B rin k h a llin kartano).<br />
O ppaana B o G rön h o lm ja kirkon edustaja.<br />
S ä ä stä ja kestoajasta riippuen void a a n K ullakin<br />
re tkeilyllä teh dä lisä p o ik ke a m ia m uihin ko h teisiin .<br />
— O san otta jat m aksavat linja-auton k u ljettajalle<br />
taksa n m ukaan, m uuten m atkat ovat ilm aisia .
te ilija o lisi o llu t valm is la h jo itta <br />
maan A teneum in Taidem useon kokoelm<br />
iin v. 1946, lahjaa ei kuitenka<br />
a n ote ttu vastaan — tila n <br />
puutteen vuoksi — jo te n veistos<br />
jo u tu i m yöhem m in T urkuun ja pysty<br />
te ttiin täällä O lavin puistoon<br />
S am ppalinnan ravintolan tuntumaan.<br />
MÄNTYSEN<br />
Lontoon-näyttelyn<br />
e n g la n tila isen lehdistön taholta<br />
saam a huom io o li suom alaisen<br />
ku v a ta ite ilija n osaksi tulle e n a ve r<br />
taansa vailla. Jälkikäte e n täm ä<br />
tuntuu sitä kin m erkittäväm m ältä<br />
m uistaessam m e, että tu o llo in<br />
e le ttiin kohtalonvuotta 1939, jo l<br />
loin kansainvälinen p o liittin e n tilanne<br />
o li äärim m äisen kireä ja<br />
sodan<br />
uhka ilm einen. — N äyttely<br />
päättyi T shekkoslovakian kriisin<br />
aikoihin.<br />
M ENESTYKSEN maku häipyi<br />
pian kotim aassa. M äntysen lähin<br />
esim ies ylio p is to lla oli vaihtunut<br />
ja hänen<br />
aikaansa<br />
m ahdollisuutensa jakaa<br />
taite e llisen työskentelyn<br />
ja leipätyön kesken oliva t sitä<br />
m yötä kaventuneet. Tästä katkeroitu<br />
n e e n a hän teki om at jo h to <br />
päätöksensä:<br />
"T äm än Lontoon näyttelyn<br />
jä lkeen oli luovuttava Y lio p iston<br />
M useosta. Kateus siellä<br />
m einasi tappaa kuvanveistäjän<br />
m inussa, m äärääm ällä 7 tunnin<br />
työpäivän entisen 3 tu n n in tilalle.<br />
Täm ä oli M useon tai Y lio<br />
p isto n konsisto rin kiitos<br />
näytlelyn m enestyksen jälkeen.<br />
Pois läksin S uom esta."<br />
LAKO O N IN EN, m utta paljon puhuva<br />
kom m entti löytyy M äntysen<br />
le ikekirja sta , jo h o n on koottu<br />
Lontoon näyttelyä koskevia le h tileikkeitä.<br />
M ÄNTYNEN s iirtyi R uotsiin, jo s<br />
sa hänellä<br />
k a n n a lta ja p iirin sä.<br />
jo ennestään oli oma<br />
Tam m ikuussa<br />
1940, talvisodan ankeina päivinä,<br />
T ukholm assa jä rje s te tty näyttely<br />
sai e rittä in läm pim än vastaanoton.<br />
N äyttely n ähtiin ilm eisesti myös<br />
taistelevan<br />
veljeskansan k u lttu u ri-<br />
taid o n ilm aisuna. A ftonbladetin<br />
e rittä in va liko iva k riitik k o Nils<br />
P alm gren lu onnehti M äntystä<br />
"su u re ksi p ohjoism aalaiseksi eläin-<br />
ve is tä jä k s i” rin nastaen hänet silloin<br />
ju u ri kuolleeseen kuuluisaan<br />
ruotsalaiseen eläin m a a la riin Bruno<br />
L ilje fo rsiin.<br />
M ÄNTYSEN ensim m äinen työhuone<br />
Tukholm assa oli Kustaa<br />
A d o lfin to rin varrella. M yöhem m in,<br />
Korkeakoulualueen kaavakilpailuun<br />
31 ehdotusta<br />
Tuom iokirkkoon, Turun<br />
yliopistoon ja Å bo A kadem<br />
iin rajoittuvan Turun k o r<br />
keakoulualueen asem akaavalliseen<br />
a atekilpailuun jä <br />
te ttiin m ääräaikana 31 ehdotusta,<br />
jo id e n p ienoism allit<br />
olivat 21.— 28. 1. <strong>1976</strong> yleisön<br />
nähtävänä T urun yliopiston<br />
hum anistisen tie d e <br />
kunnan II laitosrakennuksessa.<br />
Näyttelyyn tutustui<br />
yli 800 henkeä ja e h d o tu k<br />
set ovat herättäneet e rittäin<br />
vilkkaan keskustelun<br />
turkulaisten keskuudessa.<br />
P iispankatu ry, Turun ylio p isto<br />
ja Åbo A kadem i järjestivät yhteistyössä<br />
ke skiviikkona 28. 1. <strong>1976</strong><br />
keskustelutilaisuuden Hum aniora<br />
ll:ssa. Sali täyttyi yleisöstä. Keskusteluun<br />
osallistuivat tilaisuuden<br />
järje stä jie n edustajien lisäksi opiskelijoiden<br />
ja Turun kaupungin<br />
edustajat. P uheenjohtajuutta hoiti<br />
Turun kaupunginvaltuuston II varapuheenjohtaja<br />
Heli Astala.<br />
Keskustelussa P iispankatu-yh-<br />
V. 1945, hän m uutti itse suunnittelem<br />
aansa ateljeetaloon Lidi-<br />
göhön.<br />
Kauniin puutarhan ym päröim<br />
ä, punainen talo "N ypykkä",<br />
sijaitsi korkealla kalliolla. Ikkunoista<br />
avautui avara näköala merelle<br />
ja tuulahduksen kotim aasta<br />
toivat siellä liikennöivät valkoiset<br />
Suom en-laivat tu tu lla reitillään.<br />
RAKKAUS Suom een on ollut<br />
perussävel Jussi Mäntysen elämässä<br />
ja pysyvänä siteenä kotimaahan<br />
Ruotsissa<br />
vietettyjen p itkien<br />
vuosien aikana oli kesäasunto<br />
K arjalohjalla. Iän karttuessa<br />
Jussi ja A une M äntystä yhä enem <br />
män askarrutti ajatus paluusta kotim<br />
aahan. He kantoivat m urhetta<br />
m yös hallussaan<br />
olevien veistosten<br />
kohtalosta. V eistokset olivat<br />
syntyneet Suom en luonnon innoittam<br />
ina — niiden<br />
ainoa oikea<br />
paikka tuntui olevan julkin e n kokoelm<br />
a kotim aassa.<br />
LÄHEISEN turkulaisen toim itta-<br />
jaystävän kuolem a vaikutti ilm e i<br />
sesti ratkaisevasti heidän päätökseensä<br />
lahjoittaa tärkeim m ät hallussaan<br />
olevista teoksista Turun<br />
kaupungille. L a hjakirja a lle k irjo i<br />
te ttiin m aaliskuussa v. 1967, jo l<br />
loin m yös teokset n oudettiin Tukdistyksen<br />
p u h e e n jo h ta ja Harri Kavanterä<br />
toi ju lk i alueen asukkaiden<br />
vastustavan m ie lip ite e n suunnitelmien<br />
toteutta m ise e n . Keskusteluun<br />
o sa llistu n u t Turussa työskentelevä<br />
co lu m b ia la in e n a rk k ite h ti Hum erto<br />
C ifuentes to te si, ette i Turussa<br />
osata antaa riittä västi arvoa vanh<br />
o ille rake n n u ksille . P alkintolautakunnan<br />
sih te e ri a rk k ite h ti Benito<br />
C asagrande katsoi, että asemakaavakilpailun<br />
m erkitys on tahallisesti<br />
haluttu ym m ärtää väärin, sillä<br />
k ilp a ilu ei aseta yliopistoalueen<br />
m aankä yttö su u n n ite lm a lle pistettä,<br />
koska lo p u llise sti alueen käytöstä<br />
päättää kaupunki. K ilp a ilu lla halu<br />
ttiin saada esiin uusia ajatuksia<br />
ja vaihtoehtoja.<br />
K ilp a ilu n tu lo kse t on tarkoitus<br />
ju lk is ta a huhtikuussa. P alkintolautakunnan<br />
m uodostavat puheenjohtajana<br />
kansanedustaja Pertti Paasio<br />
sekä jä seninä ka n sle ri Kaarlo<br />
H artiala, pro fe ssori O lli Kivinen,<br />
yli-in sin ö ö ri A im o M urtom äki, ylia<br />
rk kite h ti M atti S aukkonen, professori<br />
O lof H ansson ja arkkitehti<br />
A arne N evanlinna.<br />
□<br />
holm asta ja a se te ltiin ensi kertaa<br />
e sille T aidem useossa<br />
pian tämän<br />
jälkeen. P rofessori ja rouva M äntynen<br />
tu liv a t tu rk u la is ik s i vielä sam<br />
ana vuonna.<br />
HEIDÄN la hjoittam ansa peruskokoelm<br />
a käsitti 13 veisto sta ; lahjo<br />
itu sta on m yöhem m in kartutettu<br />
useam paan otteeseen, jo te n<br />
M äntysen<br />
veisto ksia on nyt Turun<br />
kaupungin hallussa kaikkiaan 58,<br />
m onum entteja<br />
lukuunottam atta.<br />
KUVANVEISTÄJÄM ESTARIN 85-<br />
vuotispäiväksi asetettiin lahjoitus-<br />
kokoelm a pysyvästi e sille ta rkoitusta<br />
varten kunnoste ttu u n huoneeseen<br />
Taidem useossa. K okoelman<br />
varhaisin veistos on pienois-<br />
pronssi "Lem m in käisen H iien hirven<br />
h iih to " vuodelta 1916, viim eisin<br />
"V anha ka rh u "<br />
pronssia, vuod<br />
elta 1960. — Täm än karhun, " jo <br />
ka kuulee huonosti, näkee huon<br />
osti ja jo n ka housut vanhan<br />
m iehen tapaan ro ikku va t", on Jussi<br />
M äntysen kulta in e n huum ori<br />
ristin yt om aksi kuvakseen.<br />
JUSSI M äntysen taiteen avain<br />
onkin nähdäkseni tu o syvästi persoonallinen<br />
suhde kuvattavaansa,<br />
m ikä näistä hänen sanoistaankin<br />
käy ilm i.<br />
□<br />
NKS:n neljän pohjoism aan edustajat pitivät helm ikuussa kokouksen<br />
Turussa. Kuvassa kokouksen o sanottajat tutustum assa kongressihotellin<br />
p ie n o ism a lliin : (vasem m alta) Ikitu u rin h o te llijo h ta ja M ikael Hägg, to im itu s<br />
jo h ta ja Sissi P orsholt Isegg (N orja), to im itu sjo h ta ja Kåge H edström (R uotsi),<br />
to im itu sjo h ta ja Kirsten Krarup (Tanska) ja toim itu sjo h ta ja Bengt Pettersson<br />
(Suom i). K ongressihotelli rakennetaan N um m enm äelle K irkkotien<br />
varrelle, nk. valtion sorakuoppaan. H arjakaisvaiheeseen rakennustyöt<br />
e htivät ensi kesänä ja ne saadaan päätökseen ensi vuoden helm ikuun<br />
aikana.<br />
O y K o n fe r Ab p o h jo is <br />
m a ise e n y h te is ty ö h ö n<br />
Oy K onfer Ab on tä <br />
m än vuoden alusta hyväksytty<br />
Suom en edustajaksi<br />
vuonna -75 perustettuun yh<br />
teistyörenkaaseen nim eltään<br />
N ordisk K onferense Service<br />
(P ohjoism ainen Konferenssipalvelu).<br />
NKS on perustettu<br />
helpottam aan pohjo ism a isten<br />
konferenssijärjestäjiero<br />
organisaatiotyötä .<br />
Y hteistyö neljän yritykse n välillä<br />
antaa suurem pia m ahdollisuuksia<br />
nykyään jä rje stä ä konferensseja<br />
oman maan rajojen ulkopuolella.<br />
NKS:n avulla on jo kaisella konferenssitilaajalla<br />
kussakin S kandinavian<br />
m aassa m ahdollisuus saada<br />
pätevää apua paikan päällä.<br />
NKS voi nim ittäin yhteistyöosap<br />
uoliensa avulla järjestää ne yksityiskohdat,<br />
jo tk a ovat välttäm ättöm<br />
iä onnistuneen konferenssin<br />
läpiviem iseksi. Tästä johtuen<br />
konferenssitilaaja lla on aina edustajansa<br />
siinä m aassa m issä konferenssi<br />
pidetään. T ällä tavalla<br />
saadaan suuria säästöjä aikaan<br />
sekä rahassa että ajassa. NKS<br />
toim ii ulkoisesti yhtenäisenä<br />
m arkkinointiyrityksenä ja sisäisesti<br />
vapaasti keskenään ideoita ja kokem<br />
uksia vaihtavana kokonaisuutena.<br />
O nnistuneen konferenssin ei<br />
tarvitse m aksaa enem m än kuin<br />
epäonnistuneenkaan.<br />
LISÄM AHDOLLISU U KSIA<br />
M ARKKIN O ID A SUOMEA<br />
KO NGRESSIM AANA<br />
Oy K onfer A b:n toim itusjohtaja,<br />
konsuli B engt Pettersson on antanut<br />
seuraavan lausunnon: "Tyydytyksekseni<br />
totean, että m eidän<br />
tulom m e NKS-yhteistyöhön antaa<br />
m eille suuria lisäm ahdollisuuksia<br />
m arkkin o id a Suom ea kongressimaana.<br />
Kun m eidän pohjoism aiset<br />
yhteistyö-osapuole t on täm än kokouksen<br />
yhteydessä in fo rm o itu ja<br />
jatkuvasti tullaan pitäm ään ajan<br />
tasalla m ahdollisuuksistam m e,<br />
odotam m e jatkuvasti lisääntyvää<br />
käyttöä Suom en ta rjo a m ille ko n g <br />
ressi- ja konfe re n ssip a lve lu ille .” □<br />
J oulurauhan<br />
julistus<br />
T urussa<br />
tapahtui vuosisataista tapaa noudattaen<br />
jo u lu a a tto n a k e llo 12,00<br />
vanhan raatihuoneen parvekkeelta<br />
Vanhalla S uurto rilla . Joulurauhan<br />
julistuksen luki m aistraatin sih <br />
teeri, varatuom ari H arri Hirvonen.<br />
Tilaisuudessa esiintyi T urun Varu<br />
skuntasoittokunta m usiikkikapte<br />
e n ilu u tn a n tti Esko Juuren jo h <br />
d olla. T ilaisuus päättyi M aam m e<br />
lauluun. Joulurauhan ju listu sta<br />
oli saapunut kuuntelem aan satoja<br />
henkilöitä. T ila isuus ra d io itiin koko<br />
maahan.<br />
JO ULUKUUSI<br />
MARTTILASTA<br />
Turun tu o m io kirkon e dustalle jo u -<br />
lunajaksi pystytetty jo u lu ku u si tu o <br />
tiin keskiviikkona 17. 12. -75 m aanv<br />
ilje lijä Jukka Isotalon m etsästä<br />
M arttilasta. M ittaa kuusella o li 24<br />
m etriä ja siihen asennettiin kaupungin<br />
sähkölaitoksen toim esta<br />
noin pari sataa sähkölam ppua.<br />
Kuusi poiste ttiin paikalta m aanantaina<br />
12. 1. <strong>1976</strong>.<br />
JOULU<br />
MUSEOISSA<br />
Joulua v ie te ttiin T urun ka u p u n <br />
gin h istoriallisessa m useossa<br />
Tuom aasta N uutinpäivään 21. 12.<br />
1975— 13. 1. <strong>1976</strong>. T urun linnaan,<br />
Luostarinm äelle ja Q w enselin apteekkim<br />
useoon oli katettu p e rin <br />
te e llisiä eri aikakausia edustavia<br />
joulupöytiä.<br />
T apanin la u la ja iset jä rje s te ttiin<br />
Luostarinm äellä 26. 12. 1975 ja<br />
sunnuntaina 4. 1. <strong>1976</strong>.<br />
T urun linnassa vie te ttiin perhepäiviä<br />
10.— 11. 1. <strong>1976</strong>. K aupung<br />
in kirja sto n n u kketeatteriryhm ä<br />
antoi kum panakin päivänä neljä<br />
esitystä. Lisäksi la p silla o li tila i<br />
suus laskea liukurataa ja le ikkiä<br />
lelujen kanssa. P iirustuksen o p e t<br />
taja Satu Hassinen oli jä lle e n jä r<br />
jestänyt lapsille liitu - ja vesivärejä,<br />
jo illa p a p e rille syntyi vä rik k ä i<br />
tä kuvia. O n kim iste ltta a ei ollu t,<br />
m utta sen sijaan oli "rä n n in tä ä ” ,<br />
jo sta sai mm. h e ija stim ia ja ham <br />
m astahnaa. L innantonttu oli m yös<br />
paikalla. A ik u is ille oli jä rje s te tty<br />
kilpailu, jo n ka kysym ykset liitty iv ä t<br />
linnaan.<br />
□<br />
TURUN kaupunki sai 10 g ra a <br />
fista teosta lahjaksi P uolasta. Lahjo<br />
itu ksen te kivät Laiva sto klu b i<br />
L.O.K. T urun ystävyyskaupungista<br />
G danskista ja p uolalaisten ta ite i<br />
lijo itte n a lu e liitto . K aikki ty ö t o livat<br />
viim e vuonna esillä W äinö<br />
A altosen m useossa olleessa puolalaista<br />
m eria ih e ista g ra fiik k a a<br />
esitelleessä näyttelyssä.
Esitelmäsarja ”Turku 1920-luvulla**<br />
TU R KU-seura jä rje s ti yhdessä T urun suom enkielisen<br />
työväenopiston kanssa onnistuneen kolm en esite l<br />
m än sarjan kolm ena helm ikuun m aanantai-iltana <strong>1976</strong>.<br />
K u u lijo ita työväenopiston luentosalissa o li kunakin ilta <br />
na keskim äärin 70.<br />
KU N KIN illa n alussa o piston johta ja A ntti Airam o<br />
e s itte li e s ite lm ö itsijä n ja toim in n a n jo h ta ja Ilm ari Rinne<br />
to im i p u heenjohtaja na keskusteluissa.<br />
E S ITELM Ö ITSIJÄT ja aiheet olivat seuraavat: fll.<br />
m aiste ri T a p io S orm unen: T urun m usiikkieläm ä, fil.lis.<br />
V eikko Laakso: T urun liikenne ja palotarkastaja Ilm ari<br />
Juva koski: T urun palo to im i.<br />
N eljänneksi m aanantaiksi<br />
s u u n n ite ltu fil.lis . Jukka Eenilän esitelm ä Työm iehen<br />
T urku, o li peruutettava esite lm ö itsijä n sairastuttua.<br />
Lehtem m e tässä num erossa julkaistaan lyhennelm ät<br />
Fil. maisteri<br />
TAPIO SORM UNEN:<br />
Sorm usen ja Laakson e site lm istä sekä seuraavassa<br />
num erossa Juvakosken esitelm ästä.<br />
ESITELM IÄ k u u n n e ltiin suure lla m ielenkiin n o lla .<br />
Tästä oli osoituksena e site lm ie n jä lk e in e n keskustelu.<br />
Kun kuulija ku n n a sta useat olivat eläneet T urun 1920-<br />
luvun ilo t ja surut, syntyi k iin to is a ke sku ste lu mm. m y<br />
kän elokuva-ajan tu rkula isista m usiikkiyhtyeistä , ra itio <br />
vaunuista ja vossikoista T urun sillo isessa liikenteessä.<br />
N iinikään p uhuttiin T urun palo kunnan viisaista hevosista<br />
unohtam atta p a lo p ä ä llik k ö A re liia ja "k o k o m aailman<br />
palo m e sta ria " K irveen-A nttia.<br />
M AINITTAKOON vielä, että T urun kaupungin<br />
histo ria llin e n m useo o li jä rje stä n yt e site lm ie n aiheisiin<br />
liittyvän valokuvanäyttelyn o p isto n ala-aulaan koko<br />
h elm ikuun ajaksi.<br />
Turun musiikkielämä<br />
1920-luvulla<br />
M AAM M E kulttu u rih isto ria ssa<br />
1920-luku oli sangen m ie le n kiin <br />
toin e n ja ainutlaatuinen ajanjakso.<br />
M yöskin m u siikkiku lttu u rin alalla<br />
tu o vuosikym m en m uodosti varsin<br />
itsenäisen kokonaisuuden, jo lle o li<br />
om in a ista tie tty m urroskauden<br />
luonne. V anhojen m usiikkie siin tym<br />
ism u o to je n kohdalla Turussa<br />
kausi m e rkitsi va rsin kin orkesterito<br />
im innassa aikaa, jo llo in koettiin<br />
jy rk k ä lasku, m utta m yös uudelle<br />
e nvakiintum inen. P itkin 1920-<br />
lukua ja varsin kin vuosikym m enen<br />
lo p u lla tapahtu n e e t ilm iö t olivat<br />
m uuttam assa m usiikkieläm än p iirteitä.<br />
T ällä kaudella tu livat uudet<br />
p o p u la a rit m u s iik in la jit sekä mus<br />
iik in k u lu tu s v ä lin e e t: g ram ofonit,<br />
ra d io t ja lo p u lta äänielokuva jo <br />
kaisen ulottu ville .<br />
YHTÄ selvästi kuin H elsinki<br />
e ro tta u tu i 1920-luvulla ma?mme<br />
e nsim m äiseksi kaupungiksi niin<br />
k o oltaan kuin m u ilta kin to im in n o iltaan,<br />
niin vastaavasti Turku oli<br />
sam oissa suhteissa yhtä selvästi<br />
toinen. M u s iik k ik u lttu u rin kohdalla<br />
Turun näkyvin laito s o li jo kauan<br />
o llu t sen vanha orke ste ri, jo ka oli<br />
S uom en itsenäisyyden alkuvuosina<br />
toin e n m aam m e kahdesta to im i<br />
vasta am m attim aisesta sin fo n ia o r<br />
kesterista. Lähinnä tuon Turun<br />
S o ita n n o llisen Seuran o rkesterin<br />
a n sioksi on pantava T urun kons<br />
e rttito im in n a n p erinteikkyys, sillä<br />
s ä ä n n ö llin e n ja vilkas konserttito<br />
im inta oli alkanut jo 1700-luvun<br />
lopulla ja se o li ja tku n u t koko<br />
ajan ilm an suuria katkoja, joten<br />
vuosisatam m e kolm as vuosikym <br />
men alkoi tasaisen kehityksen ja t<br />
kajana. Tietysti orkesterikonserttien<br />
lisäksi pid e ttiin säännöllisesti<br />
s o lis ti- ja kuoroesityksiä sekä m uiden<br />
kuin am m attiorkesterin konsertteja<br />
ERITTELEM ÄTTÄ konsertteja<br />
laadullisesti saadaan kym m envuotiskauden<br />
konserttim ääräksi ryhm i<br />
teltynä vuosittain seuraavat lukemat:<br />
1920 158 1925 109<br />
1921 205 1926 87<br />
1922 224 1927 125<br />
1923 210 1928 160<br />
1924 177 1929 143<br />
Yhteensä 1 598.<br />
VUOSINA 1920— 23 o li Turun<br />
S oitannollisen Seuran orkesteri<br />
täydessä toim innassa. Vuoden<br />
1924 aleneviin konserttien m ääriin<br />
va iku tti sitten suuresti tuon o r<br />
kesterin lakkauttam inen kevätsoittokauden<br />
jälkeen. V uodel 1925<br />
— 26 o ltiin Turussa ilm an omaa<br />
konserttiorkesteria. Syyskaudeksi<br />
1927 saatiin kokoon kaupunginorkesteri,<br />
ja konserttim äärien nousu<br />
seuraavina kahtena vuotena on<br />
sen vuoksi ym m ärrettävissä. K aikkiaan<br />
asetelm asta huom ataan selvästi,<br />
m iten orke ste ritila n n e vaikutti<br />
konse rttie n vuotu isiin kokonaism<br />
ääriin.<br />
S iihen, m in käla iset esiintyjävoimat<br />
saivat yllä m a in itu t lukem at<br />
aikaan, voidaan tehdä asetelm a<br />
kym m envuotiskauden konserttien<br />
esiin tyjistä . Tässä laatuluokittelu<br />
on ra jo ite ttu käsittäm ään vain yle i<br />
siä e siintyjäryhm iä. T ällö in saadaan<br />
20-luvun kokonaism ääriksi:<br />
O rke ste rikons. 635, kam arikons.<br />
7, kirkkokons. 17, pianosoolokons.<br />
77, viu lu so o lo ko n s. 35. m uut soitink.<br />
40. kuorokons. 205. laulukons.<br />
144, sävellyskons. 6, ulkoilm akons.<br />
391, m uita, lä hinnä yhd. konsertteja<br />
41, yhteensä 1 598.<br />
LUVUISTA havaitaan varsin selvästi,<br />
että om a paikkakunnalla<br />
toim iva ko n se rttio rke ste ri sai aikaan.<br />
O rk e s te risoitto je n osuutta<br />
lisää huom attavasti m yös to rvisoitto<br />
kuntie n , pääasiassa Porin<br />
R ykm entin ja T urun työväenyhdistyksen<br />
to rv is o itto k u n tie n , kesäisin<br />
kaupungin puisto issa pitäm ät ulk<br />
oilm akonsertit.<br />
KUOROISTA ja jo h ta jis ta voita i<br />
siin m ainita M ikaelin kirkkokuoro n<br />
jo h ta ja t A ugust ja R eino Honkakoski.<br />
Laulun Ystävien Ilm ari<br />
K alkkinen, A uran Laulun W.<br />
W ahlroos, T urun työväenyhdistyksen<br />
m ies- ja naisku o ro n V. Malm<br />
ja SBV:n sekakuoron J. G ranlund.<br />
M uita k o n s e rttik u o ro ja olivat ruotsin<br />
kie liset M usices A m antes ja<br />
Å bo S ångarb rö d e r sekä A rbetets<br />
V ännerien kuoro, suom e n kie lisistä<br />
olivat edelliste n lisäksi T urun sekakuoro,<br />
K ulkuset, N uori Laulu,<br />
B etelin k irkkokuoro , Ev. lut. n uorten<br />
kuoro, Lähetysyhdistyksen<br />
kuoro, M a rtin seurakunnan, Taim i<br />
II:n ja L iikeapula iste n kuorot. L i<br />
säksi p a ikkakunnalla to im i m uutam<br />
ia työpaikka- ja yhdistyskuoroja.<br />
NIISTÄ suhte e llisen h a rvalukuisista<br />
ta ite ilijo is ta , jo tk a olivat koto<br />
is in Turusta ja täällä m yös konsertoivat<br />
ju lkisesti, suurin osa kohosi<br />
sam alla jo n k in la is ik s i paikkakunnan<br />
m usiikkieläm än yleisnim iksi<br />
ja näiden m erkitys lähes kaikilla<br />
soita n n o llise n toim innan a lo illa o li<br />
ensisijaisen tärkeä. Jos keskitytään<br />
tarkastelem aan pelkästään konsertin<br />
a n to - ja säestystoim ia, niin<br />
aivan ylivoim aisesti ensim m äiseksi<br />
nousee pia n isti Kosti Vehasen nimi.<br />
Hänhän to im i sekä ennen että<br />
jälkeen 1920-luvun suurim m aksi<br />
osaksi ulko m a illa m onien laulajakuuluisuuksien<br />
säestäjänä, m utta<br />
tarkasteltavana olevan vuosikym <br />
m enen Vehenen vietti lähes kokonaisuudessaan<br />
ko tikaupungissaan<br />
ia ehti täriä aikana antamaan<br />
om ia konsertteja ja säestäm ään<br />
yli 50:ssä m uussa konsertissa.<br />
M äärällisesti hiem an vähäisem <br />
m äksi jäänyt, m utta laadullisesti<br />
hyvin sam anlainen oli nuoren pianistin<br />
Åke Elgin kaksikym m enluvun<br />
toim inta. Turun m u siikkielämän<br />
suurm iesten F re d rik Isacsonin<br />
ja V iljo M ikkolan soittopuuhat<br />
jatkuivat niin ikään v ilkkaana<br />
koko vuosikym m enen ajan.<br />
Vanhem m asta ja vakiintuneem m asta<br />
ta ite ilija p o lvesta voita isiin m ainita<br />
edelleen p ianisti Alm a W i-<br />
kesiröm , laulaja N aim i Friberg ja<br />
v io lis tit A Katzman ja Jean Niw<br />
inski. N uorista turku la isista ta i<br />
te ilijo is ta kohosivat maineeseen<br />
tuona aikana lähinnä K erttu Vanne<br />
ja A u likki M ikkola.<br />
NÄYTTÄÄ siltä, että vierailevista<br />
esiintyjistä valtaosa Suom en tu o n <br />
aikaisesta esiintyjien kerm asta kävi<br />
1920-luvulla Turussa m usisoimassa<br />
K onsertinantajien joukossa<br />
la ulusolistien osuus kärjessä oli<br />
suuri: kuudentoista ensim m äisen<br />
joukossa o li 11 la u lutaiteilijaa.<br />
Skaalan laajuudesta esim erkkinä<br />
voidaan ne tässä luetella: Anna<br />
Hagelstam , M aikki Järnefelt, Helge<br />
Lindberg, Signe W esterlund,<br />
Hanna G ranfelt. O iva Soini, Väinö<br />
Sola, Lea P iltti, A apo Sim ilä, S igne<br />
L ilje q w ist ja Pia Ravenna,<br />
e siintym iskertojen m ukaan jä rje s<br />
tyksessä. K uudentoista ensim m äisen<br />
m ukaan m ahtuu vain kaksi<br />
viu listia , S ulo H urstinen ja Eero<br />
Selin, kaksi pianistia, Ilm ari Hannikainen<br />
ja E lli Rängm an sekä sellisti<br />
Y rjö Selin.<br />
VUONNA 1924 peru ste ttiin T urkuun<br />
kaksi harrastajaorkesteria:<br />
A lex N ikifo ro w in johtam a Turun<br />
a m atö ö rio rke ste ri ja lukiolaisen<br />
Håkan von E ichw aldin jo h d o lla<br />
to im in u t o p p ikoulu la isista koottu<br />
14-soittajainen Turun kouluorkesteri.<br />
Näiden ryhm ien tehtäväksi<br />
tu li am m attisinfoniaorkesterin<br />
puuttuessa to im ia korvaavina yksikköinä.<br />
Tätä o soittaa m yös n iiden<br />
soittopuuhien osittainen lakkaam<br />
inen kaupunginorkeste rin perustam<br />
isen jälkeen.<br />
SAM O IH IN a ikoihin pid e ttiin<br />
Turussa konsertteja hiem an toisenlaisissa<br />
paikoissa ja hiem an to isenla<br />
iselle yleisölle. M usiikki liittyi<br />
1920-luvulla erottam attom asti myös<br />
kahvila- ja ravinto la kulttu u riin .<br />
Suom essa ravintolam usiikin perinteet<br />
yltivä t 1800-luvulle ollen kiin <br />
teässä yhteydessä konsertteihin<br />
yleensäkin. V uosisadan vaihteen<br />
tie n o illa ja sen jälkeen a lkoi lähinnä<br />
ulkom aalaisesta cabaretesitystyylistä<br />
vaiku tte ita saaneen<br />
Suom en kaupunkien ravintolam u-<br />
siikki rikastua entistä kevyem m illä<br />
esityksillä. Mm. ku p le ttila u la ja t alkoivat<br />
ilm aantua esityksineen kyseisiin<br />
ym päristöihin.<br />
VAIKKA suurin osa ravintoloiden<br />
soittajakunnasta 1920-luvulla koostui<br />
suom alaisista m uusikoista, oli,<br />
kuten m uuallakin Turun m u siikkieläm<br />
ässä saksalaisten soittajien<br />
m äärä m elkoinen. E rityisiä saksalaisia<br />
yhtyeitä soitti useiden vuosien<br />
ajan T eatteriravintolassa,<br />
Ham burger B örsissä ja Phoenixissä.<br />
Sam aten unkarilainen o r<br />
kesteri Pista soitti Sam ppalinnan<br />
ravintolassa parin vuoden ajan.<br />
£ Turun kaupungin h is to ria llinen<br />
museo jä rje sti esitelm ien aihepiireistä<br />
valokuvanäyttelyn ty ö <br />
väenopiston ala-aulaan. K uukauden<br />
aikana sadat henkilö t tu tu s <br />
tuivat kuvam ateriaaliin. — Valok.<br />
Ilm ari Rinne.<br />
V ierassyntyisistä henkilöistä, jo tka<br />
tulivat varsin keskeisiksi nim iksi<br />
Turun ravintolam usiikkieläm ässä,<br />
voitaisiin m ainita A. W agner, A.<br />
Bisacchi, Karl Ruhland, Hans<br />
Appel ja G audlitzit. P aikkakuntalaisista<br />
kahvila- ja ravintolam uusikoista<br />
lueteltakoon vaikkapa Paavo<br />
Verkon ja A llan Salom aan lisäksi<br />
Elgin ja Lähteenm äen sisarukset.<br />
TOINEN selvästi erottuva o h je l-<br />
m ansuorittajaryhm ä turku la isissa<br />
ravintoloissa ja kahviloissa olivat<br />
yksittäiset so listit, jo is ta valtaosa<br />
o li laulajia. Nim enom aan kotim aiset<br />
ku p le ttila u la ja t olivat suosittuja<br />
eräissä kahviloissa. Kaksikym <br />
m entäluvun ensim m äisinä vuosina<br />
olivat lähinnä H am burger Börs,<br />
P alokunnantalon ravintola, K ahvila<br />
C onserto sekä K ahvi-S alongit sellaisia<br />
paikkoja, jo issa so listie silykset<br />
olivat ta vallisia. E sim erkkipaikaksi<br />
voidaan ottaa Börs. Sen lisäksi,<br />
että sie llä e siintyi vierasperäisiä<br />
nim iä kuten W alter K rank<br />
ja G ustav Fonadern, ta vallisim m at<br />
la u la ja vie ra ilija t olivat T. W eissmann<br />
ja Raf. Ram stedt. M uita suosittuja<br />
esiin tyjiä olivat sam oista<br />
ajo ista lähtien A apo S im ilä, Tatu<br />
P ekkarinen, J. A lfre d Tanner, O s<br />
kar N yström ja Iivari K ainulainen.<br />
SEN sijaan ravin to la yle isö o li<br />
s iirtynyt tätä liikunnallisem p a a n<br />
tapaan vie ttä ä ilto ja a n . E nsim m äinen<br />
askel tähän uuteen suuntaan<br />
tapahtui v. 1923, jo llo in C asinosaleissa<br />
esiin tyi jo n k in aikaa hels<br />
in kilä in e n orkeste ri King o f Jazz.<br />
K evätkaudella 1924 C asino-salit<br />
ilm o ittivat taas ja zz-o rkeste rin käyvän<br />
siellä. S itten m ain in n a t lo p p u <br />
vat jo k s ik in aikaa, nämä ta p a u k<br />
set jäivät yksin ä isiksi e d e ltä jiksi.<br />
V iim einen turkula isen jatsin esihahm<br />
c va iku tti kahvila T ivolissa<br />
v. 1925, jossa orkeste ri oli "v a h <br />
vistettu taide- sekä jazzm uusikerilla<br />
M ister W alle".<br />
K A KSIKYM M ENLU VULLA so itte -<br />
li Turussa mm. seuraavia nim i-<br />
rum iluksia om aavia yhdistelm iä,<br />
jo id e n taakse kätkeytyi aivan ta <br />
v a llisia tu rkula isia m uusikoita:<br />
Dixie, H alloo, Sing-S ong, Cadenza,<br />
Nang-Ping, Fresco, G rim -zing,<br />
Halv a M oon ja Ah-Ha. A lex. N i<br />
kifo ro w in Ah-H a-yhtyeestä kehittyi<br />
sitten Turun tunnetuin jatsiorK esteri,<br />
jo ka y le isvalta kunnallisestikin<br />
o li sangen kovatasoinen.<br />
M U U TAM IA p iirte itä film im u s iikista.<br />
M ykkäfilm in a ikakausi ylti<br />
käytännössä T urussa yli koko 20-<br />
luvun. K am ariyhtyeitä käytettiin<br />
antam aan m u siikillista taustaa e lo <br />
kuville. N iiden esityspuoli o li n o i<br />
hin a ikoihin varsin kannattavaa,<br />
m istä todistuksena on T urun e lo <br />
kuvateattereiden su u ri lukum äärä.<br />
Vuosikym m enen lopussa tä ä llä o li<br />
peräti yhdeksän te a tte ria : C asino,<br />
O lym pia, Scala, Lyra, K osm oram a,<br />
B io-B io, K inola, A lh a m b ra ja R ialto.<br />
T aloudellise n m enestyksen jo h <br />
d osta e lokuvateattereissa s o itta <br />
neet o rkeste rit o liv a t jo n k in ve r<br />
ran suurem pia kuin ravintolayhtyeet.<br />
T avallisesti soitta ja lu ku<br />
vaihteli neljän ja kuuden välillä.<br />
TURKU ehti äänielokuvakaute en<br />
ju u ri 20-luvun lopulla, s illä Suom en<br />
ensim m äinen ä änielokuva e site t<br />
tiin syyskuussa 1929 Turussa. Kyseessä<br />
oli suom alainen lyhytkuvayritys,<br />
nim eltään T. W eissm an, jo s<br />
sa kyseinen la u la ja e sitti m uutaman<br />
viisun. Kuva ei o llu t va lm istettu<br />
vie lä nykyisellä m e n e te lm ä l<br />
lä, vaan ns. levyäänite kniikalla ,<br />
jossa ääni tu li vie lä e rillis e ltä<br />
äänilevyltä, jo tk a oli s ijo ite ttu sam<br />
anaikaisiksi film in tapahtum ien<br />
kanssa.<br />
ENSIM M ÄINEN k a u p u n g in o rkeste<br />
rin ko n sertti, jo ka ra d io itiin , oli<br />
helppota ju in e n k o n sertti 1. 2. -28.<br />
Tästä lähtien k a u p u n g in o rkeste rin<br />
konse rtte ja ra d io itiin sä ä n n ö llise s<br />
ti. V arsinkin lauantaista tu li tu rk u <br />
laisten ra d io m u siikki-ilta . S äänn<br />
ölliseksi tavaksi tu li, että lauantain<br />
a n. klo 16— 18 W e sterlundin<br />
m u siikkika u p p a jä rje s ii g ra m o fo n i-<br />
konsertin sekä sen jä lkeen noin<br />
22— 23 ra d io itiin ta n ssim u siikkia<br />
ravintola Itäm erestä.<br />
VUODESTA 1929 tu l; tunnettu<br />
g ra m ofonikuum een vuosi. S o ittim ia<br />
ja ju u ri m a rk k in o ille tu lle ita e n <br />
sim m äisiä suom a la isia iskelm älevyjä<br />
m yytiin tuhatm äärin. G eorg
Fil.lis.<br />
Veikko Laakso:<br />
Turun sisäinen<br />
liikenne 1920-luvulla<br />
A IN A K IN näin liikenteen näkökulm<br />
asta asio ita tarka ste lle n vo i<br />
daan 1920-lukua hyvällä syyllä p i<br />
tää jo n kin m o ise n a m urroskautena.<br />
Vanhaa p e rin n e ttä ja väistyvää<br />
osapuolta tuossa m urroksessa<br />
e dustivat hevonen ja hevosajoneuvot,<br />
jo id e n e lin tila a liikenteen<br />
uudet tulo kkaat, ra itio tie ja e ritoten<br />
a u to m o b iili a lkoivat uhkaavasti<br />
kaventaa.<br />
VIELÄ vuosisadan vaihteessa<br />
vastasivat p ika -a ju rit e li vossikat<br />
ja ku o rm a -a ju rit hevosineen suurin<br />
p iirte in kaikesta liikenteestä.<br />
H evosia o li tie te n kin m yös yksity<br />
is h e n k ilö illä , liik k e illä jne. Paljo<br />
n ku lje te ttiin ta varo ita niinikään<br />
pelkästään ihm isvo im in : käsiratta<br />
illa , ke lk o illa ym s. Ensim m äisen<br />
vakavan häiriön tähän vanhaan<br />
o lo tila a n toivat raitiovaunut. He-<br />
M alm stenin ja T o p i A altosen ja<br />
va rsin kin Emman ja A sfalttikukan<br />
nim et olivat kesän 1929 kuum aa<br />
tavaraa. V arsinkin A s fa lttik u k k a -<br />
valssista tu li Turussa lievän puoleinen<br />
m aanvaiva. Eli näin totesi<br />
tila n te e n sanom alehti T urunm aa:<br />
” T urun seudun työväellä on o m i<br />
tu is ia ko tko tu ksia . T yöläiset ovat<br />
ka ikki tyynni g ra m o fo n ih u llu ja ja<br />
a s fa lttik u k k a h u llu ja . Jo kaisella T u <br />
russa käyneellä on ka p sä kkig ra -<br />
m ofoni m ukanaan ja m illo in suinkin<br />
passaa soitetaan A s fa lttik u k <br />
kaa.”<br />
VO IDAAN sanoa, että su o m a la i<br />
nen gram o fo n iku u m e o li a in u tla a <br />
tu in e n ilm iö m aailm assa. K uitenkaan<br />
se ei o llu t m illään la illa<br />
kansa llisiin m uoto ih in pohjautuva<br />
ilm iö. Päin vastoin kansainväliset<br />
te k ijä t tu n kiva t itseään vähän jo <br />
kaiseen m u siikkiku lttu u rin m uotoon.<br />
M usiikissa itsessään silm iin -<br />
p istävintä o li sen m äärän jatkuva<br />
kasvu. P ääasiallisesti tässä ta rjo n <br />
nassa ansio oli uusilla soittom e-<br />
n e le lm illä , jo id e n ansiosta mus<br />
iik k i sellaisenaan ta v o itti yhä<br />
laaje m p ia ihm isryhm iä. M äärällinen<br />
kasvu o li suorassa yhteydessä<br />
m u siikkie lä m ä n la a d u llis iin m uuto<br />
ksiin , jo ita a ikaisem m at m usiikk<br />
ik u lttu u rit eivät o lle e t vielä tähän<br />
m ennessä kokeneet. M u siikista alkoi<br />
entistä enem m än tu lla kulutustavaraa.<br />
E ntiset m uodot säilyivät<br />
mm. konserttieläm ässä, m utta pop<br />
u la a rim u s iik in ilm iö t m o n ip u o listivat<br />
ja m o n im u tkaistivat m usiikin<br />
k u lu tu s ta p o ja ja a sennoitum ista<br />
p o ja .<br />
□<br />
vosvetoisena o li ra itio tie liikennettä<br />
Turussa kokeiltu — tosin verraten<br />
heikolla m enestyksellä — jo 1890-<br />
luvun alussa, jo llo in rata lin ja kulki<br />
pitkin Linnankatua kirk k o s illa lta<br />
V eistäm öntorille. S ähköistetty raitio<br />
tie liike n n e alkoi Turussa vuonna<br />
1908. Sen a lo itti toim ilu va lla tu k <br />
h o lm a la in e n A. E. G .-yhtiö, joka<br />
kaksi vuotta aiem m in o li tehnyt<br />
kaupungin kanssa sopim uksen<br />
sähköraitioteiden rakentam isesta ja<br />
jo ka tätä yritystä varten perusti<br />
myöhem m in tytäryhtiön.<br />
KISKOTUS ja vaunujen kulkure<br />
itti rakennettiin tu o llo in s e lla i<br />
seksi, jo n a se säilyi aina 1930-<br />
luvulle asti. 20-luvun T urku-opas<br />
selosti täm än 7,7 kilom etriä pitkän<br />
reitin seuraavasti: "R aitiovaunut<br />
kulkevat K anavalaiturilta Puistokadulle<br />
vastakkain pitkin Linnankatua,<br />
Kauppiaskatua, E erikinkatua,<br />
A ningaistenkatua , yläsiltaa,<br />
sivuttaen n.k. A kate m ia ko rtte lin ja<br />
Tuom iokirkon, edelleen Iso-Hämeenkatua,<br />
yli a lisensillan, A urakatua,<br />
Y liopistonkatua, H um alistonkatua<br />
ohi Rautatieasem an, L.<br />
Linjakatua P uisto ka d u lle ." Pysäkkejä<br />
e li sam aisen oppaan mukaan<br />
m iltei joka kadunkulm assa. Tätä<br />
kahdeksikon m uotoista kiertorataa<br />
raitiovaunut siis kiersivät m olem <br />
piin suuntiin koko 1920-luvun pistäytyen<br />
sen yhdestä kulm asta aina<br />
välillä satam aan. R eitti o li yksira i<br />
teinen ja vastaantulevat vaunut sivuuttivat<br />
toisensa nk. ohitusvaihteissa,<br />
jo ita o li kaikkiaan toista<br />
kym m entä.<br />
MOOTTO RIVAUNUJA oli m iltei<br />
alusta lähtien 13. V uosittaiset matkustajam<br />
äärät pysyivät alkuvuosina<br />
tasaisesti 1,3 m iljoonan tie <br />
noilla. Ensim m äisen m aailm ansodan<br />
viim eisinä vuosina m atkustajam<br />
äärät nopeasti kasvoivat jopa<br />
niir. paljon, etlä vuonna 1917 m atkustajia<br />
o li jo yli 3 m iljoonaa. Tähän<br />
vaikutti p a ljo lta se, että sodan<br />
aiheuttam a inflaatio oli tehnyt<br />
raitio va u n u lla ajon verraten halvaksi.<br />
sillä alussa käyttöön o te t<br />
tua 15 pennin kertam aksua ko ro <br />
te ttiin ensi kertaa vasta syksyllä<br />
1917.<br />
YKSITYISEN yhtiön toim ilupasopim<br />
uksen, jo ka käsitti paitsi<br />
ra itio tie - m yös sähkölaitoksen, s i<br />
sältyi mm. m ääräys siitä, että<br />
kaupunki voisi halutessaan 10<br />
vuoden kulu ttu a toim innan a lkam i<br />
sesta lunastaa sähkölaitoksen ja<br />
ra itio tie t itselleen. Tätä m a h d o llisuutta<br />
kaupunki käytti m yös hyväksi<br />
ja n iinpä ju u ri 20-luvun kynn<br />
yksellä 1919 ra itio tie t siirtyivät<br />
ka upungin haltuun ja T urun kunn<br />
a llin e n liik e n n e sai alkunsa. T erv<br />
e tu lle ita lisiä kalu sto o n olivat<br />
vuoden 1919 lo p u lla käyttöön saad<br />
ut kuusi ns. jä lkivaunua sekä<br />
kahta vu o tta m yöhem m in saadut<br />
kaksi uutta m o ottorivaunua. Ja<br />
tä llä kannalla ra itio tie la ito k s e n liikennekalusto<br />
pysyikin sitten koko<br />
20-luvun. M o o tto riva u n u ja o li 15,<br />
jo is ta y ksito ista o li aina yhtä aikaa<br />
liike n te e ssä ; n e ljä vaunua o li vara<br />
lla tai ko rja u ste n alla. Liikenne<br />
pyöri päivittä in 16 tu n tia alkaen<br />
a am ulla kuudelta ja päättyen illa l<br />
la kym m eneltä. K uudesta jä lkivaunusta<br />
o li v iisi p ä ivittä in liik e n <br />
teessä yhteensä kahdeksan tu n <br />
tia v ilk k a im p in a liikenneaikoina.<br />
Jälkivaunuja k ä yte ttiin kuitenkin<br />
vain rata ja ksolla Satam a— Kauppiaskatu.<br />
R aitiovaunujen kanssa<br />
k ilp a iliv a t s iis sekä hevonen että<br />
auto. Ja kun ra itio tie la ito s ei 20-<br />
lu vulla la a je n tu n u t lainkaan, lankesi<br />
paisuvan liikennetarpeen<br />
välittäm inen sen k ilp a ilijo ille , ennen<br />
m uuta a u io m o b ile ille . A uton<br />
rin n a lla kesti hevonen kilpailua<br />
h eikosti sekä tavara- että henkilö <br />
liikenteen puolella.<br />
KUORM A-AJUREIDEN tila u s- ja<br />
odotusasem a o li 2 0-luvulla Sam p-<br />
palinnari luona, jossa s ija its i ns.<br />
yläsatam a ja varastom akasiineja.<br />
P ika-ajurien asem ia o li kauppato<br />
rilla , B rahenpuiston luona, äskenm<br />
ainitun satam an luona. Edelleen<br />
A ura- ja L innankatujen kulm<br />
assa sekä ylisen höyrylautan<br />
luona. M artin silta a ei vielä o llu t<br />
ja liikennettä A urajoen alaju o ksulla<br />
v ä lite ttiin jo e n yli kahdella höyrylautalla,<br />
jo is ta alem pi kulki siinä,<br />
m issä k a ik ille tu rk u la is ille tuttu<br />
fö ri kulkee e d e lle e n kin . Ylem pi<br />
lautta taas ku lk i su u rin p iirte in sillä<br />
kohdalla, jo lle vastikään on<br />
valm istunut M yllysilta . Tämän<br />
ylem m än höyrylautan luona sija itsi<br />
s iis yksi vossikoitte n viidestä<br />
asem asta. P ika-ajurien taksan 20-<br />
luvun tu ristio p a s ilm o itti seuraavasti:<br />
"T a vallin e n kaupunkia jo (n.<br />
8— 9 kulm anväliä) Sm k 3:— , jo <br />
kaisesta ylite tystä rajasta lisäm aksua<br />
Sm k 1,— , noudosta lasketaan<br />
Smk 1:50. Jälkeen k:lo 11 ip. 50 “/o<br />
koro tu s” .<br />
KESÄKUUSSA 1920, jo llo in poliis<br />
ila ito k s e lla on la a d ittu luettelo<br />
kaupungin kuorm a-autoista sekä<br />
avonaisista p a kettiautoista, o li näitä<br />
liik k e illä ja m u illa y rity k s illä 26<br />
ja y ksityisillä a u to ilijo illa 8. K uorm<br />
a-autojen m äärän lisäännyttyä<br />
m yös n iitä o li tila tta vissa o m ilta<br />
asem iltaan, jo ita 2 0 -luvulla o li rauta<br />
tie to rilla , S am ppalinnan luona ja<br />
alisatam an luona eli nykyisen Martin<br />
silla n alapuole lla . Y ksityisten<br />
kuorm a -a u to ilijo id e n m äärää nopeam<br />
m in näyttää a inakin alkuvaiheessa<br />
kasvaneen henkilö vuokra -<br />
autojen e li pirssien m äärä. Jo syksyllä<br />
1923 oli T urussa 13 pirssiasem<br />
aa. V ajaan parin vuoden kuluessa<br />
m äärä nousi 2 0 :een ja 20-<br />
luvun lo p u lla p irssiasem ien luku<br />
y litti jo 30. Pääosa asem ista s ija itsi<br />
edelleen keskustan tuntum assa.<br />
Kauim pana to rilta o liv a t satam an,<br />
V eistäm öntorin, S okerirannan ja<br />
Kupittaan p irssit. Se, että asem ia<br />
oli p a ljo n ja paikoin vielä vieri<br />
vieressä jo h tu i siitä, e ttei pirsseillä<br />
o llu t m inkäänlaista yhteistä o r<br />
ganisaatiota.<br />
TAKSAM ITTARIT, jo tk a tulivat<br />
käyttöön 1923, naputtivat kuitenkin<br />
jo tu o llo in niin taajaan ja näyttivät<br />
sellaisia lukem ia, että pirssit<br />
o livat kaupunkilaisten valtaenem -<br />
m istön ulottum attom issa. Näin oli<br />
selvää, etiä liikenteen uutta tu lo <br />
kasta autoa ennen pitkää alettaisiin<br />
soveltaa halvem piin henkilökulje<br />
tu sm u o to ih in e li jo u k k o liik e n <br />
teeseen. Ensim m äinen lyhytaikaiseksi<br />
jäänyt kokeilu tässä m ielessä<br />
to te u te ttiin Turussa jo 1906, siis<br />
pari vuotta ennen sähköraitiotien<br />
avaam ista. T u o llo in o li alunalkaen<br />
o llu t ta rkoituksena a loittaa lin ja -<br />
a u to liikenne U udenkaupungin ja<br />
T urun välillä, m utta ta rkoitu sta varten<br />
hankittu koko Suom en ensim <br />
m äinen lin ja -a u to o soittautui tuon<br />
ajan suom alaisille, k ivikkoisille ja<br />
m äkisille te ille m o ottoriltaan liian<br />
heikoksi. T ällö in hankkeen jo h d o s<br />
sa o llu t h enkilö keksi asettaa auton<br />
liikennöim ään Turkuun pitkin<br />
tasaista Linnankatua V arvintorin<br />
ja tu o m io kirkkosilla n välille. T oim<br />
inta o soittautui kuitenkin jo m uutaman<br />
kuukauden jälkeen kannattam<br />
attom aksi ja auto m yytiin Pietariin.<br />
TÄM ÄN varhaisen kokeilun jä l<br />
keen a lkoi säännöllinen liikenne<br />
kaupungin sisäisellä bussilin ja lla<br />
ensi kertaa vuoden 1923 lopussa.<br />
T osin jo aikaisem m in o li ju h la p ä i<br />
vinä o llu t autokuljetuksia jo ille kin<br />
h u vipaikoille, mm. Y leiselle Käytävälle<br />
Ruissalossa, esim . puolen<br />
tunnin välein. Nämä kuljetukset<br />
o livat kuite n kin olleet vain tila <br />
päisiä, ja säännöllinen liikenne ensim<br />
m äisellä to d e llis e lla kaupunkilin<br />
ja lla alkoi siis jo ulukuussa 1923.<br />
Linja-a u to liike n te e n alkuajo ille<br />
näyttää o lleen om inaista jo n k in la i<br />
nen ylikuum enem inen elle i peräti<br />
kultakuum een tapaiset oireet. Y rittäjätulvasta<br />
päättäen om nibussiliik<br />
e n n ö in tiä pid e ttiin ilm eisesti<br />
kannattavana ja arvokkaana amm<br />
attina ja liiketoim ena.<br />
ALUSTA alkaen o li liikennekilpailussa<br />
m ukana sekä pienem piä<br />
että suurem pia yrittä jiä . M uutam illa<br />
oli autoja u seim m illa lin jo illa kin .<br />
Ensim m äinen osakeyhtiö ilm aantui<br />
ala lle vuoden 1929 lopulla. Turun<br />
A uto-O m nibus Oy anoi tu o llo in<br />
lupaa liikennöid ä kaikkiaan seitsem<br />
ällä auto lla Num m enm äelle.<br />
Kahden päätepysäkiksi o li ta rk o i<br />
tettu K aarinan kirkon seutu ja v iid<br />
e llä bussilla olisi ajettu Paakunnan<br />
tienhaaraan. S uosituim pia<br />
lin jo ja alkuvaiheessa olivat Korppolaism<br />
äen lin ja n lisäksi Itäisenkadun,<br />
H autausm aan, Itäharjun ja<br />
Puutarhakadun lin ja t: 20-luvun lo p <br />
pupuolella nousivat näiden rinnalle<br />
edelleen Num m enm äen, Ruohonpään<br />
ja R aunistulan lin ja t. V arsinkin<br />
alkuvaiheessa poikkesivat<br />
eri liike n n ö itsijö id e n sam alla suunnalla<br />
ajam at re itit yksityiskohdissa<br />
toisistaan, m utta vähin erin<br />
syntyi tässä suhteessa yhtenäisem<br />
pää käytäntöä valla n kin kun<br />
m aistraatti vähitellen a lkoi ohjata<br />
liikennettä tie tyille reiteille.<br />
LISÄKSI oli to rilla linjo je n<br />
K auppatori— H irvensalo ja K auppato<br />
ri— R uissalo päätepysäkit. Kaikki<br />
lä hiliikenteen lin ja t lähtivät siis<br />
kauppatorilta, jossa oli bussien<br />
asem at ja seisontapaikat. K aukoliikenteen<br />
autojen asem a o li vastaavasti<br />
A ninka iste n to rilla . Itäisenkadun<br />
autoista osa kulki Vähä-<br />
H eikkilän Pajam äkeen ja m yöhem <br />
m in aina U ittam olle saakka. Itäharjun<br />
autot kulkivat U udenm aankatua<br />
S irkkalankadulle jne. Littoiste<br />
n tie lle . P uutarhakadun linja<br />
teki lenkin, joka to rilta mennessä<br />
kulki Y liopistonkatua, Koulukatua<br />
ja Rauhankatua pitkin ja palasi<br />
P uutarhakadun ja M aariankadun<br />
kautta to rille . Pitkäm äen autoista<br />
toinen liikennöi A ninkaistenkadun ,<br />
ylikäytäväsillan ja K öydenpunojankadun<br />
kautta, kun taas toinen<br />
kulki M aariankadulta Brahenkatua<br />
Läntiselle kadulle ja sie ltä e d e l<br />
leen rautatieasem an, Ratapihankadun<br />
ja Koulukadun kautta P itkämäkeen.<br />
LIIKENTEEN luonteen m uuntum<br />
inen 20-luvulla vaati itsessään<br />
myös lainsäädännön asiaan kuuluvaa<br />
kehittäm istä. Tam m ikuussa<br />
1929 annettiin valta ku n n a llise t asetukset<br />
sekä m o o tto ria jo n e u voliikenteestä<br />
että yleisistä liikennejärjestyssäännöistä.<br />
Y leistä liikennejärjestelysääntöä<br />
säädettäessä<br />
vahvistettiin koko maan käsittävällä<br />
asetuksella ainoastaan tä rkeim <br />
mät liikennettä järjestettäessä<br />
noudatettavat m ääräykset, jota<br />
vastoin liikenteen yksityiskohtainen<br />
jä rje s te ly kaupungeissa ja kauppaloissa<br />
jä te ttiin näiden kuntien<br />
tehtäväksi.<br />
ERÄS tuntuva a utoliikenteen<br />
uudistus sai alkunsa Turussa jo<br />
ennen uutta liikennejärjestystä.<br />
P a lo to im in ta a n liittyviä va lo k u v ia työ v ä e n o p is to n a la -a u la a n jä rje s te <br />
tyssä v a lo k u v an ä yttely ss ä, jo h o n y le is ö llä o li tila is u u s tu tu s tu a h e lm ik u u n<br />
a ik a n a . N äy tte ly liittyi 1920 -lu vu n T u rk u a k ä s ite lle e s e e n e s ite lm ä s a rja a n .<br />
— V a lo k . Ilm a ri R in n e.<br />
V ielä 20-luvulla o li n im ittä in S uomessa<br />
p a k o llis ta antaa äänim erkki<br />
kadun kulm aan saavuttaessa.<br />
O nnettom uuksia selvitettäessä<br />
saattoi a u to n k u lje tta ja vapautua<br />
syytteestä vain voidessaan to d is <br />
taa antaneensa ä änim erkin. S eurauksena<br />
oli, että kaupungeissa<br />
usein a je ttiin vaarallisen nopeasti<br />
ja huolim a tto m a sti to rvet soiden.<br />
Turussa k o k e iltiin poliisim e sta ri<br />
Spåren a lo itte e sta kaupungin 700-<br />
vuotisju h lie n yhteydessä 1929 nk.<br />
h ilja ista liikennettä, m inkä jälke e n<br />
se pian levisi m uih in kin m aam m e<br />
kaupunkeihin; mm. y llä m a in itu t<br />
kaupunkiliito n m allisäännöt ra kentuivat<br />
jo tä lle pohja lle . U udistus<br />
lisäsi varovaisuutta ja vähensi o n <br />
nettom uuksia. Esim. Turussa onnettom<br />
uudet vähenivät yhdessä<br />
vuodessa 113:sta (1929) 66.een<br />
(1930). S uom esta h ilja in e n liik e n <br />
ne a lkoi levitä m yös m uualle mm.<br />
T urun p o liisim e sta ri S päre e s ite l<br />
m öi siitä O slossa p o liis iv ira n <br />
om aisten kansainvälisessä k o <br />
kouksessa.<br />
TURUSSA asetetun liik e n n e <br />
kom itean toim esta s u o rite tiin ka k<br />
sikin liikennela ske n ta a bussi- ja<br />
ra itio tie lin jo lilla . K aikkiaan ko m i<br />
tealla o li selvä kokonaisvalta in e n<br />
o ie jo u k koliikente e seen ja sen<br />
tulevaisuuden s u u n n itte lu u n aina<br />
bensiin in ja k e lu p a ik k o je n s ijo itte <br />
lua m yöten. Työn lo p p u tu lo s o li<br />
lyhyesti sanoen se, että T urun p itk<br />
ille ja s u o rille k a d u ille ra itio tie<br />
oli soveliain jo u k k o liik e n n e m u o to ,<br />
kunhan sitä o ikein p a ra n n e ttiin ja<br />
k e h ite ttiin . E n sinnäkin tu li ra itio -<br />
tie verkko rakentaa k a ksira ite iseksi<br />
ja asettaa vaunuih in rahastajat.<br />
Eri vaiheissa tu li ra itio tie lin jo ja<br />
kom itean m ukaan kehittä ä n iin,<br />
että yksi lin ja o lis i k u lkenut satam<br />
asta A n in ka iste n to rin kautta<br />
P ohjolaan. T oinen re itti o iis i ku l<br />
kenut It. kadulta U udenm aankadu n
T u ru n k e sk u sta -a lu e e t<br />
p a h ite n sa a stu n e ita<br />
■ T yöterveyslaitos on suoritta<br />
n u t T urun kaupungin<br />
ulkoilm a a koskevia saasteisuustu<br />
tkim u ksia vuodesta<br />
1966 alkaen kaikkiaan kuutena<br />
e ri tutkim usjaksona.<br />
Nyt ovat valm istuneet tu t<br />
k im u stu lo kse t vuoden 1973<br />
viim e iseltä neljännekseltä,<br />
vuoden 1974 ko lm e lta e n <br />
s im m äiseltä n eljännekseltä<br />
sekä m arras-joulukuussa<br />
1974 tehdyn leiju m a - ja kaasum<br />
aisten ainesten tu tk i<br />
m uksen tu lo kse t. Laskeum a-<br />
tu lo k s is ta voidaan havaita<br />
suositu kset y littä vie n laskeum<br />
ien s ijo ittu van T urun<br />
keskustan v ilkkaim m ille<br />
a lu e ille . P ahim m in likaantu<br />
n e ita tu tkim u sp iste itä o livat<br />
A n inkaistenkatu, U udenm<br />
aankatu erityisesti Häm<br />
eenkadun risteyksen k o h <br />
dalta, H um alistonkatu ja<br />
K a uppatorin alue.<br />
Nyt ju lk is te tu n tutkim uksen aikana<br />
laskeutuvia a ineksia kerättiin<br />
kaikkiaan 10 eri pisteestä,<br />
jo is ta kaksi p iste ttä o li U udenm<br />
a ankadulla ja kaksi ka u p p a to rilla<br />
sekä yksi piste S tå la rm in kadulla,<br />
Iso-H eikkilässä, Pahaniem essä,<br />
H um alisto n ka d u lla , A n in kaiste n -<br />
kadulla ja H alisissa. Laskeum a-<br />
keräys s u o rite ttiin b rittilä isen<br />
standard in m ukaisesti niin, että<br />
kautta k a u p p a to rille ja sie ltä e d e l<br />
leen rautatieasem an kautta P uistoka<br />
d u lle ; kolm annen sillan valm istu<br />
ttu a o lis i tästä reitistä tu llu t<br />
m u odostaa rengaslinja. Kolm as<br />
ra itio tie lin ja ku lki kom itean suunnite<br />
lm issa N um m enm äeltä torin<br />
kautia P uutarhakadun päähän.<br />
BUSSILIIK E N N E o li kom itean<br />
m ielestä ainoastaan ra itio te itä<br />
täydentävä liikennem u o to ja käyttö<br />
k e lp o in e n va rsin kin s illo in , kun<br />
h a lu ttiin k o keilla jo n k in uuden<br />
lin ja n suunta va ih to e h to ja tai kannattavuutta.<br />
Lisäksi o li b u sseilla<br />
m a h d o llisuus jä rje stä ä ns. kokoom<br />
a lin jo ja , jo tk a olisivat s iirtä <br />
neet m a tku sta jia e täisem m iltä<br />
a lu e ilta ra itio tie lin jo je n varteen<br />
O lem assa o lle ita bussireittejä, jo t<br />
ka kaikki s iis päättyivät to rille ,<br />
ko m ite a ehdotti yhdistettäviksi<br />
p a re itta in niin, että bussit olisivat<br />
v o in e e t ainoastaan pysähtyä hetkeksi<br />
kauppato rin varteen ja t<br />
kaakseen sitten m atkaansa to ise lle<br />
la id a lle kaupunkia. Ja m itä näihin<br />
lin jo je n m u odostam isiin tulee,<br />
to te u tu iv a t kom itean a jatukset s ittem<br />
m in s u u re lta osalta sekä ra i<br />
tio tie - e ttä b u ssiliikente e n kohd<br />
a lla .<br />
□<br />
laskeum asuppiloon kerääntyneestä<br />
vedestä m itattiin pH -arvo ja vesi<br />
suodatettiin veteen liukenem attoman<br />
ja vesiliukoisen aineksen<br />
erottam iseksi toisistaan. Veteen<br />
liukenem attom asta laskeum an<br />
osasta m ääritettiin liukenem attoman<br />
aineksen kokonaism äärä, rikk<br />
ih iililiu k o is e t ainekset, tuhka, o r<br />
gaaniset ainekset ja tuhkan m angaani.<br />
V esiliukoisesta osasta taas<br />
m ääritettiin kiinteiden ainesten<br />
kokonaism äärä, kalsium , sulfaatit,<br />
n itraatit, k lo rid it ja flu o rid it.<br />
K okonaisleijum an h avaittiin Turun<br />
keskustassa ylittävän lä ä kin tö <br />
h allituksen enim m äissuositteen<br />
U udenm aankadun, Kauppatorin,<br />
Iso-H eikkilän, H um alistonkadun ja<br />
A ninkaistenkadun tutkim u spiste issä.<br />
Kaasum aisista aineksista hava<br />
ittiin lääkintö h a llitu ksen enim -<br />
m äissuositteet ylittäviä p ito isuuksia<br />
rik k id io k s id illa toisena kahdesta<br />
tutkim usvuorokaudesta A ninkaistenkadulla<br />
sekä typen oksid<br />
e illa m olem pina tutkim usvuorokausina<br />
U udenm aankadun ja Häm<br />
eenkadun kulm assa sekä Aninkaistenkadulla.<br />
K uitenkin voidaan<br />
todeta, että korkein havaittu kahdeksan<br />
tunnin keskiarvoa Kuvaava<br />
h iilim o n o ksid ip ito isuus jä i alle<br />
puoleen lääkintöhallituksen enim -<br />
m äissuositteesta.<br />
S eurattaessa ilm an saastuneisuuden<br />
kehitystä, voidaan havaita,<br />
että kokonaislaskeum an ja veteen<br />
liukenem attom ien kiin te id e n a i<br />
nesten m äärien suhteellinen kasvu<br />
on pysähtynyt vuonna 1969. Sen<br />
sijaan veteen liukenem attom ien a i<br />
nesten osuus kokonaislaskelm asta<br />
on tasaisesti noussut U udenm<br />
aankadun ja H äm eenkadun kulm<br />
assa 83 % :s ta 89 % :iin tu tk i<br />
m usten aikana. Nämä kaksi tu tk i<br />
m uspistettä e li siis U udenm aankadun<br />
ja H äm eenkadun risteys sekä<br />
toisaalta P ahaniem i ovat olleet<br />
tutkim u spiste in ä koko tutkim usvaiheen<br />
aikana aina vuodesta 1966<br />
alkaen ja U udenm aankadu lla voidaan<br />
havaita ilm an m uuttuneen<br />
yhä urbaanisem paan suuntaan,<br />
kun taas Pahaniem en alueella<br />
huom attavin m uutos on tuhkan<br />
m angaanipitoisuuden selvä pienenem<br />
inen.<br />
g<br />
Turun linnan<br />
juhlavuosi<br />
■ Vuoden 1981 syyskuun<br />
p uolivälissä tule e kuluneeksi<br />
100 vuotta T urun kaupungin<br />
h is to ria llis e n m useon perustam<br />
isesta ja jo edellise n ä vu o n <br />
na e li 1980 to d e n n ä köisesti 700<br />
vuotta T urun lin n a n p e ru sta m i<br />
sesta. Tähän perustuen on 15.<br />
9. 1980— 15. 9. 1981 välistä aikaa<br />
päätetty vie ttä ä T urun lin <br />
nan juhlavuotena.<br />
T urun lin n a n juhlavuoden<br />
viettä m in e n lähti liik k e e lle museolautakunnassa<br />
Toivo T.<br />
Rinteen aloitteesta. Paitsi, että<br />
m ain ittu u n aja n ja ksoon liittyy<br />
sekä h is to ria llis e n m useon perustam<br />
isen 100 vu o tisju h la ja<br />
linnan perustam isen 700 vuotisju<br />
h la on varsin todennäköistä,<br />
että e silin n a n korjaustyöt<br />
valm istuvat vuoteen 1980 m ennessä.<br />
M useolautakunta on<br />
esittänyt juhla vuote e n sisällytettä<br />
viksi eriko isnäytte lyn, 100-<br />
v u o tish isto riikin , m useopäivät ja<br />
m useoalan kansainvälisen erikoissem<br />
inaarin, e rik o is p o s tim e r<br />
kin sekä k o u lu la iste n k irjo itu s -<br />
ja p iiru stu skilp a ilu t.<br />
Juhlavuoden jä rje ste lyä va r<br />
ten m useolautakunta on v a lin <br />
n u t toim ikunnan, jo n ka p u <br />
heenjohtajana on H aakon W ainio<br />
sekä jäse n in ä T oivo T. R inne,<br />
M atti Salonen, Knut Drake<br />
ja Eira K arppinen. K a upunginhallitu<br />
kse n edustajana o n Stig<br />
R. B lom qvist. □<br />
TURUN ja Tam pereen välisessä<br />
liikennetu rvakilp a ilu ssa, jossa oli<br />
kysym ys siitä, kum m assa kaupungissa<br />
selvitään vähem m ällä henkilö<br />
vahin koje n m äärällä vuodesta<br />
1975. peri vo ito n Tam pere, jonka<br />
esityksestä kilp a ilu jä rje ste ttiin .<br />
T am pereen liikente e ssä lo ukkaantui<br />
590 h e nkilöä ja liikennevaurio i-<br />
ta tapahtui 1 345. Turussa lo u k<br />
kaantui 676 henkilöä ja liike n n e -<br />
v aurioita tapahtu i 1 529. T urun liikenteessä<br />
kuoli 16 henkilö ä ja<br />
lo ukkaantui vaikeasti 20 henkilöä<br />
ja lievem m in 640 henkilöä. Tam pereen<br />
vastaavat luvut o liv a t 15, 29 ja<br />
546. Täm ä T urun häviö T am pereelle<br />
o li toin e n viim e vuoden aikana.<br />
Tam pereen kaupunki haastoi<br />
T urun kaupungin kilpailuun<br />
äänestysvilkkaudesta syyskuun 21<br />
— 22. päivinä jä rje s te ty is s ä ennenaika<br />
isissa eduskuntavaaleissa .<br />
Tam pereen ä änestysprosentti oli<br />
78,9 ja T urun 74,2.<br />
Turku-seura toimii<br />
SUOMEN T urun irtonum eroita<br />
vuosilta 1959— 74 Turku-seuran<br />
jäsenet saavat ostaa yhden m arkan<br />
kappalehinnasta. Aivan kaikkia<br />
num eroita ei enää ole myytävänä.<br />
Seuran hallitu s sidottaa lehteä<br />
niteeksi, jossa on viisi vu o sike r<br />
taa ja ka ikki lehden num erot. K irjat,<br />
kolm e nidettä, pyritään myymään<br />
ja käyttäm ään kertyvät varat<br />
seuran talouden tukem iseen.<br />
K irja on arvokas lahjateos. Etukäte<br />
istila u kset voi antaa a lle k irjoitta<br />
n e e lle .<br />
Uusi arkisto on nyt toteutunut<br />
Turku-seuran saatua W äinö A a lto <br />
sen m useosta tila t suurelle lehti-,<br />
kirja - ja kirjelm äaineistolle, jota<br />
18. vuoden ajan on tallennettu.<br />
S isällysluettelo Suom en Turun<br />
k irjo itu ksista ym. sisällöstä ju l<br />
kaistiin viim eksi vuonna 1968. Täm<br />
än vuoden toisessa num erossa<br />
julka ista a n uusi sisällysluettelo,<br />
jo ka käsittää ajan 1969— 75. Luettelo<br />
tulee s iis autom aattisesti<br />
k a ik ille tänä vuonna jäsenm aksunsa<br />
suoritta n e ille jä senille ja<br />
lehden tila a jille .<br />
Seuran syyskokouksesta, joka<br />
p id e itiin Turun Työväen Säästöpankin<br />
K ivikukkarossa 25. 11. 1975,<br />
on selostus luettavissa tässä num<br />
erossa julkaistavasta vuosikertom<br />
uksesta. Lisäksi haluan m ainita<br />
kokouksen onnistuneesta pikkujo<br />
ulutunnelm asta pankin ta rjo a m i<br />
ne runsaine vehnäsineen ja miele<br />
n kiin to isin e esitelm ineen. Vahinko<br />
niille , jo tk a eivät olleet mukana.<br />
V uosikokous pidetään tiistaina<br />
m aaliskuun 30 päivänä kello 19<br />
Suom en Talousseuran histo ria l<br />
lisissa suojissa Häm eenkatu 28 ssa.<br />
Täm ä Suom en vanhin yhdistys ja<br />
yhdistyshuoneisto on erikoisuus,<br />
jo ta selostaa maat. ja m etsätaloust.<br />
tri Lars Z illiacus. T alo s ija itsee<br />
vastapäätä Liljapuistoa.<br />
R aisio-seura v ie tti 10-vuotisjuhlaansa<br />
loppiaispäivänä Lukkarlan<br />
koululla. Juhlassa palja ste ttiin fil<br />
tri R. A. M äntylän m uotokuva. Hän<br />
ehti ennen kuolem aansa saada<br />
valm iiksi R aision historian. M äntylä<br />
o li R aision sivistys- ja k u lttuurieläm<br />
ään voim akkaasti v a ikuttanut<br />
persoona. V irkatyö vei hänet<br />
kuitenkin m uille paikkakunnille.<br />
N iinpä hän to im i T urun Lyseon<br />
vanhem pana lehtorina ja vararehtorina.<br />
Juhlassa p iti puheen R aisioseuran<br />
puheenjohtaja Paavo M äkinen<br />
ja histo riikin e sitti seuran sihteeri<br />
K auko K ruskopf. Kotiseutuliiton<br />
ansiom erkit jakoi V arsinais-<br />
Suom en M aakuntaliiton toim in n a n <br />
jo h ta ja P erttu K o illinen, jo ka myös<br />
p iti juhlapuheen. P e lim annim usiikki,<br />
lausunta, yksinlaulu, vanhan<br />
Raision puvun esitys, kansallispukuisten<br />
em äntien kahvitarjoilu<br />
ja kauniisti koristeltu sali täydensivät<br />
o nnistunutta ja arvokasta<br />
juhlaa.<br />
Vapaan sanan aikana kävi Turku-seuran<br />
o n n itte lu t esittäm ässä<br />
ja m uistolahjan luovuttam assa<br />
toim innanjo h ta ja Ilm ari Rinne puhuen<br />
sam alla nuorem m alle naapuriseuralle.<br />
T urun kaupungin 750-vuotisjuhlien<br />
vietosta vuonna 1979 Turkuseura<br />
on aikoinaan tehnyt esityksiä<br />
kaupunginhallitu kselle. Nyt<br />
seuran taholta tullaan esittäm ään<br />
useita e hdotuksia e rila isista to i<br />
m enpiteistä. N äistä m erkittävin on<br />
vanhan raatihuoneen palauttam i<br />
nen entiseen asuunsa. Rakennus<br />
o li aikoinaan kaksikerroksinen ja<br />
keskellä oli kellotorni.<br />
ILM ARI RINNE<br />
TURKU-SEURA ,<br />
ÅBO-SAM FUNDET r.y<br />
T oim innanjohtaja -<br />
Verksam hetsledare<br />
Ilm ari R inne<br />
Taskulantie — Taskulavägen<br />
1 G 116<br />
20300 T urku — Åbo 30<br />
Puh. — Tel. 382 596<br />
T a lo uspäällikkö - E konom ichef<br />
U lla Eura<br />
Linnankatu — S lottsgatan 8 A 14<br />
20100 T urku — Å bo 10<br />
Puh. — Tel. 24 992<br />
Svenskspråkig sekreterare -<br />
R uotsinkielinen sihteeri<br />
E rik Bergh<br />
S vartm unkegränd —<br />
M ustainveljestenkuja 2 A<br />
20100 Å bo — T urku 10<br />
Tel. — Puh. 13 030<br />
P o stisiirto tili - Postgiro<br />
TU 32 300-4<br />
T urun astm a-<br />
rekisteri<br />
uranuurtajana<br />
■ T urun y lio p is to llis e n keskussairaalan<br />
laste n klin ikka<br />
on u ra a u u rta v a s i p a rin v u o <br />
den ajan kerännyt astm a-<br />
lapsista tie to ja tie to ko n e e lla<br />
käsiteltävään re kiste riin , jo <br />
hon o n parissa vuodessa<br />
saatu tie d o t noin tuhannesta<br />
lapsesta, jo id e n hoitoa<br />
on ratkaisevasti varm e n n e t<br />
tu ja nopeutettu. Lisätukena<br />
on ylio p isto n kasvitieteen<br />
laitoksen aero b io lo g in e n<br />
tutkim us ilm an pölyistä.<br />
L astenklinikan ylilä ä käri, p rofessori<br />
Tuom as P eltonen ja d osentti<br />
A ntti K oivikko ovat le h d istö lle antam<br />
assaan lausunnossaan to d e n <br />
neet, että astm arekisteri, jo ka<br />
toista iseksi lienee ainoa m aailmassa,<br />
antaa lä ä kärille hataran<br />
m uistikuvan sijasta ta rk k o ih in num<br />
erotie to ih in pohjautuvan kuvan<br />
p otilaan tilasta. T ie d o t kerätään<br />
painetun oppaan avulla. N äihin<br />
k irja siin astm alapsen h u o lta ja t<br />
m erkitsevät p otilaan kullo isenkin<br />
voinnin. K irjaseen kertyneet tie d o t<br />
siirretään vuoden lopussa yhteenvetoina<br />
a stm arekisteriin, jo llo in ne<br />
ovat tie to k o n e liu s k o ilta nopeasti<br />
löydettävissä. R e kiste rillä saadaan<br />
m uutenkin lisää tie to a astm an<br />
esiintym iskausista. Jä rje ste lm ä<br />
syntyi oire kale n te rin tarpeesta ja<br />
on m o ninkertaisesti täyttänyt siihen<br />
kohdistetut toiveet.<br />
A stm a re kiste rillä ei o le riittä <br />
västi varoja. T ukeakseen astm a-<br />
rekisterin to im in ta a T urun N aisto<br />
im itta ja t ry jä rje s ti a stm arekisterin<br />
hyväksi teatte rie sityksen T urun<br />
konserttita lo ssa m aanantaina 9. 2.<br />
<strong>1976</strong>. T ilaisuudessa e s itte tiin Ibsenin<br />
N ukkekoti, jo n ka e sittä jä t<br />
E eva-Kaarina V olanen, H elge Herala,<br />
Tarm o M anni, M a rtti Katajis<br />
to ja A sta B ackm an luovu ttiva t<br />
p a lkkio n sa re k iste rin hyväksi.<br />
T ilaisu u d e n tuoton 10 000 m k<br />
T urun N a isto im itta ja t ry:n puheenjo<br />
h ta ja Eeva H aapakoski, h a llitu k <br />
sen jäsen V ieno Räty ja rahasto n <br />
h o ita ja Lisa A hlb la d lu o vuttivat<br />
17. 2. <strong>1976</strong> p rofessori Tuom as<br />
P eltoselle ja dosentti A n tti K o iv i<br />
kolle.<br />
□
D om kyrkan —<br />
stelt<br />
konstm useum<br />
eller en god<br />
g u d stjän stm<br />
iljö?<br />
SOM det nu är står han ju så<br />
gott som i ett avskilt rum, ensam<br />
talande med Gud. Detta är något<br />
som både präst och menighet på<br />
svenskt håll har reagerat mot. Det<br />
kan tyckas högtidligt, ceremoniöst<br />
och pompöst. Men är detta vad<br />
man vill med liturgin i dag?<br />
TILLSAMMANS med Domkyrkoförsamlingen<br />
brukar Åbå svenska<br />
församling domkyrkan för en stor<br />
del av sina gudstjänster, andaktsstunder<br />
av olika slag och förrättningar.<br />
Stadens svenskar har<br />
ingen alldeles egen kyrka, utan<br />
ambulerar i en lång rad. Men den<br />
ser dock Domkyrkan som sin<br />
huvudkyrka, där alla årets stora<br />
helger firas.<br />
VARKEN domkyrkoförsamlingen<br />
eller svenska församlingen fyller<br />
domkyrkan vid vanliga gudstjänster.<br />
I de svenska högmässorna<br />
deltar i regel 200— 300<br />
personer, vilket är rätt mycket.<br />
Men sätter folk sig mycket spritt<br />
är det svårt att få den kontaktkänsla<br />
som är önskvärd, särskilt<br />
då också prästen under liturgin<br />
befinner sig så att säga i ett helt<br />
annat rum.<br />
MOBILT ALTARE<br />
RÖRLIGA SITTPLATSER<br />
PÅ svenskt håll önskar man<br />
alltså flytta prästen ner i kyrkan<br />
också under altartjänsten, och<br />
därför arbetar man ivrigt dels på<br />
att det mobila altaret faktiskt skall<br />
bli av, dels på att de längs med<br />
mittgången löpande fasta bänkarna<br />
skulle tas bort och ersättas med<br />
lättare konstruerade sittplatser<br />
riktade mot altaret.<br />
FÖR det rörliga altaret syns det<br />
finnas en viss förståelse, och enligt<br />
planen skulle ett sådant stå<br />
i Borgmästarkoret, därifrån det<br />
vid behov kunde föras upp i mittskeppet.<br />
MEN mot en ändring av det<br />
stela bänksystemet uppe i kyrkan<br />
finns det ett ganska kompakt<br />
motstånd, säger Svenska församlingens<br />
kyrkoherde Alvar Kurten,<br />
som tycker att detta är mycket<br />
sorgligt.<br />
Utifrån ser man nästan bäst hur avsnört högkoret är från domkyrkans huvuddel och den gudstjänstfirande<br />
församlingen. Att det när högaltaret knappast kan flyttas nöd vändigt behövs ett kompletterande<br />
altare mer centralt i kyrkan förefaller uppenbart.<br />
■ Är de längsgående bänkraderna i Domkyrkan — de i vilka<br />
folk sitter och stirrar varann rakt i ansiktet — kulturhistoriskt<br />
sä heliga at! de inte med tanke på dagens gudstjänstliv och<br />
ett m obilt altare kunde bytas ut mot lättare och mer flexibel<br />
möDlering?<br />
■ Ovatko Tuomiokirkon pitkittäiset penkkirivit — nuo joissa<br />
ihmiset istuvat vastakkain tuijottaen toisiaan kasvoihin —<br />
kulttuurihistoriallisesti niin pyhät, etteikö niitä tämän päivän<br />
jumalanpalveluksia ja siirrettävää alttaria ajatellen voitaisi vaihtaa<br />
kevyempään ja liikkuvampaan sisustukseen?<br />
■ Det ska mod till för att<br />
vilja flytta på något i Åbo<br />
domkyrka. Man kan räkna med<br />
att det blir bråk, och att de<br />
flesta vill ha det ' som det alltid<br />
har varit". Oberoende av<br />
om det faktiskt alltid har varit<br />
som nu eller inte. Altaret har<br />
ju ingalunda alltid stått i högkoret,<br />
som inte alls byggdes för<br />
sitt nuvarande ändamål. Men<br />
att återföra altaret till dess<br />
medeltida plats nere I kyrkan<br />
var en för djärv tanke. Den är<br />
helt skrinlagd, trots att den<br />
skulle ha löst en rad praktiska<br />
gudstjänstproblem, och skapat<br />
en intimare stämning i detta<br />
för de flesta samlingar väl<br />
drygt tilltagna gudshus. I stället<br />
drömmer man nu, särskilt<br />
inom Åbo svenska församling,<br />
att i samband med restaureringen<br />
av Domkyrkan få ett<br />
rörligt altare som kan rullas<br />
fram ungefär till den gamla<br />
altarplatsen, och framförallt<br />
nära den församling som<br />
prästen vid altaret behöver<br />
kontakt med.
RUM FÖR NATTVARD<br />
OCH FÖR M USIK<br />
BLA N D m o tiverin g a rn a till att<br />
m an v ill ha a lta re t n e rflytta t i själva<br />
kyrkan fin n s ju den a tt man<br />
v ill att nattvarden<br />
skall fira s m itt<br />
i försa m lin g e n , inte uta n fö r den,<br />
utan<br />
i ve rklig gem enskap. Vidare<br />
v ill m an att skriftskolungdom en,<br />
när den välsignas under hand-<br />
påläggning, skall uppleva den<br />
stunden i fö rsam lin g e n s krets och<br />
i närhet av fö rä ld ra r och vänner.<br />
P rosten Kurten ty c k e r att också<br />
prästvig n in g och in stallationen<br />
bord e vara något som ä ger rum<br />
inom fö rsam lin g e n o ch inte utanfö<br />
r den. O ch han fö ru n d ra r sig<br />
m ycket över a tt d e t syns svårt att<br />
fin n a b re tt g e h ö r fö r synpunkter<br />
av d e tta slag.<br />
PÅ fin skt håll ta la s det om<br />
hur s tilig t det är m ed den långa<br />
linjen från huvudingång till högaltare.<br />
O ch även de inkopplade<br />
a rkite kte rn a syns ha svårt a tt härvid<br />
la g tänka om o ch inse vad som<br />
bäst s kulle gagna gudstjänstlivet,<br />
d e t som o ckså dom kyrkan<br />
ju frä m st ä r till för. Nu liksom i<br />
sekler.<br />
DEN är en<br />
nationen.<br />
gudstjänstrum .<br />
ko n stska tt fö r hela<br />
Men den ä r o ckså ett<br />
MED tanke härpå rä cker det<br />
e n lig t prosten K urtens m ening<br />
inte m ed a tt man frå n B org-<br />
m ä starkapellet kan fly tta e tt altare<br />
till m ittu p p g å n g e n s övre del. Det<br />
behövs o ckså svängrum kring<br />
d e tta altare, rum fö r nattvards-<br />
gäste r o ch fö r konfirm ander. O ch<br />
bra vo re det om det gavs fri g o lvyta<br />
o ckså fö r kyrkospel och fö r<br />
stö rre k o n serte r med både k ö r och<br />
orkeste r. D etta fö ru ts ä tte r rö rlig <br />
m ö b le rin g som<br />
om vid behov.<br />
HUR HELIG A ÄR<br />
BÄ NKARNA?<br />
går att g ru p p e ra<br />
MEN det v ill a rkite kte rn a som<br />
sagt inte. De anser a tt de längs-<br />
gående skranken är så vackra att<br />
de b ö r bevaras.<br />
O ch d o m kyrkoförsam<br />
lin g e n<br />
ängslas fö r att den<br />
nyo rd n in g m an på svenskt håll<br />
å trå r s k u lle leda till att antalet<br />
s ittp la ts e r i kyrkan s kulle m inskas.<br />
V ilk e t inte i högre g rad torde<br />
vara fa lle t. I va rje fa ll inte vid de<br />
A tt B orgm ästarkoret ska förses m ed d o p fu n t och b li e tt levande<br />
lite t kyrkorum rår det enighet om . M en gar de from m a fö rh o p p n in <br />
garna om flyttn in g av S karpskyttekapellets altare i u ppfyllelse?<br />
P orm estarinkuori saa kastem aljan, ja siitä tulee elävä pieni k irkko -<br />
huone — tästä ollaan yksim ielisiä. M utta tote u tu vatko m yöskin hurskaat<br />
toiveet T arkk'a m p u ja kappelin a ltta rin siirtäm isestä?<br />
tillfä lle n då det m obila altaret är<br />
i bruk, ty då b lir endel av de eljes<br />
utsiktslösa platserna i kyrkan<br />
brukbara. Det är ju bara från en<br />
ganska begränsad del av dom <br />
kyrkan man kan se ända upp till<br />
högaltaret.<br />
RESTAURERINGSDELEG ATIO <br />
NEN har rent allm änt sagt ut att<br />
de gam la bänkarna b ö r bli kvar<br />
i dom kyrkan. M en härm ed avses<br />
knappast att hela havet av<br />
b änkar m åste bli kvar.<br />
R iksantikvarien<br />
C arl Jacob G ardberg anser<br />
fö r sin del att de langsgående<br />
b änkarna väl kunde bytas ut mot<br />
andra anpassade o ch bättre fu n g <br />
erande sittplatser. Men det finns<br />
också andra v iljo r. Såväl bland<br />
a rkite kte r som inom d o m kyrko <br />
fö rsam lingen fö rfä k ta r man enligt<br />
Kurten en rent rom antisk o ch enbart<br />
estetisk gudstjänstsyn.<br />
Fråga<br />
är om kyrkofu llm ä ktig e i Å bo, när<br />
saken kom m er<br />
ska fö lja sam m a linje.<br />
till dess prövning<br />
S lår fu llm<br />
äktige, som man borde kunna<br />
vänta sig, enigt vakt om gudstjänstlivets<br />
behov lär det nog gå<br />
a tt tala med m useiverket. Men<br />
o p inionen bland<br />
m ånga som har<br />
att skaffa med dom kyrkan är<br />
skräm m ande<br />
konservativ.<br />
ETT ALTARE T ILL<br />
ATT<br />
FLYTTA<br />
OCKSÅ i S karpskyttekapellet<br />
v ille svenska<br />
fö rsam lingen gärna<br />
m öblera om . A lta re t är placerat<br />
vid fel vägg, tycker man. B rudparen<br />
g å r i kro k<br />
fö r att nå del.<br />
O ch man ty c k e r det ä r fel att<br />
a lta re t som nu ä r in trä n g t i en<br />
vrå — även om tegelväggen<br />
ova n fö r det är utom o rd e n tlig t<br />
vacker. Ett m in dre o ch lättare<br />
alta re p la cera t m ittem ot<br />
ingången<br />
v ille m an se i S karpskyttekapellet,<br />
och en ny o ch m in d re orgel. Den<br />
nuvarande ä r alld e le s fö r skrym <br />
m ande fö r det lilla rum m et. Den<br />
kunde placeras i M u sikin stitu te t<br />
som övningsorgel. Som sådan utnyttjas<br />
den fö r ö v rig t redan nu.<br />
MEN o ckså om S karpskyttekapelle<br />
t ä r m eningarna delade.<br />
Bara när det g ä lle r att g öra B org-<br />
m ästarkoret till dop kapell, och<br />
överhuvud till en bättre utnyttjad<br />
del av dom kyrkan, rår det större<br />
enighet Både alta re och dopfu n t<br />
skall koret få.<br />
M ETA TO RVALDS<br />
□<br />
Y LEISTA<br />
T u rk u -seu ra , Å b o -sa m fu n d et ry:n<br />
to im in ta k e r to m u s v u o d e lta 1975<br />
T urku-seuran jäsenm äärä on<br />
jatkuvasti noussut ollen vuoden<br />
1975 lopulla noin 1 500. Jäsenet<br />
koostuvat ensisijaisesti vanhem <br />
man polven turkulaisista, joiden<br />
kiinnostus turkulaisuuteen ja T u <br />
run m iljööseen on voim akas.<br />
Täm än tietäen seuran taholta on<br />
te h ty a lo itte ita tukem aan ja vaalimaan<br />
arvokkaiden perinteiden ja<br />
kaupunkinäkym ien säilyttäm istä.<br />
Sam alla on kiin n ite tty huom io rakentavan,<br />
kasvavan ja uudistuvan<br />
T urun kauneusarvoihin ja m ie lekkäisiin<br />
ratkaisuihin.<br />
K a u punginhallitukselle lähetetyistä<br />
k irje lm istä m ainittakoon:<br />
TURUN TÄYTTÄESSÄ 750<br />
VUOTTA vuonna 1979 on neuvoteltu<br />
kaupungin johdon kanssa<br />
ehdotuksista, jo ita seura on kirjelm<br />
issään parina edellisenä vuonna<br />
esittänyt kaupungin ju hlavuoteen<br />
liittyvissä kysym yksissä. Sam<br />
alla on pantu vire ille m yöhem <br />
min tehtäviä uusia suunnitelm a-<br />
ehdotuksia. K aupunginhallitus nimesi<br />
vuoden 1975 joulukuussa to i<br />
m ikunnan valm istelem aan Turun<br />
750-vuotisjuhlia.<br />
K INGELININ HUVIM AJAN —<br />
A ninkaistenkatu 8:ssa — säilyttäminen<br />
on turkulaisten sydäntä lähellä.<br />
Seura e sittikin kirje lm ä s<br />
sään m ainitun 150 vuotta vanhan,<br />
arkkite h ti Pehr Johan G ylichin<br />
piirtäm än ja kauppaneuvos A braham<br />
K ingelinin aikoinaan om istaman<br />
m ajan säilyttäm istä. Asia sai<br />
m yönteisen ratkaisun, kun seura<br />
hankki varat siirtokustannuksiin ja<br />
kaupunki osoitti m ajalle Luostarinm<br />
äeltä uuden sijoituspaikan.<br />
Tätä kirjoitettaessa sija in tip a ikkakysym<br />
ys on lopullisesti ratkaisematta.<br />
TURUN N IM IKKKO PÄIVÄÄ viete<br />
ttiin 21. 9. viidennentoista kerran<br />
T urku-seuran aloitteesta vietettävä<br />
kotiseutupäivä on vuosittain<br />
laajentunut. "U rh e ilu n ja kuntoilun<br />
T u rku ” -teem an m erkeissä jä rje s<br />
te ttiin kym m eniä tilaisuuksia. Tuhannet<br />
tu rkula iset olivat päivän<br />
aikana liikkeellä. K aupunginhallituksen<br />
nim eäm än toim ikunnan puheenjohtajan<br />
a oli to im itta ja Eino<br />
Lehtinen ja jäseninä erityisopettaja<br />
Tapio H olvitie, konsuli Bengt<br />
Pettersson, m a tkailupäällikkö Irm<br />
eli T orssonen ja kauppias V iljo<br />
Vanne. T urku-seuran nim eäm inä<br />
jäseninä olivat liikunnanohja aja<br />
Lahja Salviander, a pulaisjohtaja<br />
A arne H aahtela ja to im itta ja Reino<br />
Linkosaari. T oim ikunnan sihteerinä<br />
toim i tiedotussihteeri Raim o H elminen<br />
ja II:na sihteerinä Irm eli<br />
Torssonen.<br />
SUOMEN JOUTSENEN siirrosta<br />
pois Turusta kantautui tie to ja tu r<br />
kulaisille. Seuran perehtyessä<br />
asiaan saatiin selvyys siitä, ettei<br />
ainakaan nykyvaiheessa siirto a<br />
suoriteta, vaan alus to im ii edelleen<br />
m erim iesam m attikouluna A u<br />
rajoen rannassa.<br />
SEURAN HALLITUS JA<br />
JAOSTOT<br />
Turku-seuran puheenjohtajana<br />
vuonna 1975 toim i edelleen a rk k i<br />
tehti O lli Kestilä sekä varapuheenjo<br />
h ta jin a intendentti Erik Bergh<br />
ja professori Reino Leimu, joiden<br />
lisäksi hallitukseen kuuluivat to i<br />
m istosihteeri B rita A hlroth, fil.lis. Bo<br />
G rönholm , jo h ta ja A rm as O. J o kinen,<br />
fil. m aisteri M argareta J o kinen,<br />
p äätoim ittaja Heim o Kallio,<br />
apul. kaupunginjohtaja Johannes<br />
Koikkalainen, Eino Lehtinen, apul.<br />
ka u punginjohtaja Lauri O rell, professori<br />
Toivo T. Rinne, h ovioikeudenneuvos<br />
O lavi Santalahti, ham <br />
maslääkäri Helmi Silvola-M anérus,<br />
hankintapäällikkö Paavo S uom i<br />
nen, rovasti Haakon W ainio, V iljo<br />
Vanne ja toim itta ja Jorm a Vuori.<br />
T oim innanjohtaja na ja sih te e rinä<br />
oli nuorisosihteeri Ilm ari Rinne,<br />
ruotsinkielisenä sihteerinä<br />
E rik Bergh ja talouspäällikkönä<br />
m erkonom i U lla Eura.<br />
T y ö j a o s t o : P uheenjohtajana<br />
O lli Kestilä ja jäseninä Reino<br />
Leimu, Erik Bergh, Helm i Silvola-<br />
M anérus, Eino Lehtinen ja Ilmari<br />
Rinne. — Jaosto on seuran keskeisin<br />
elin, jo ka valm istaa e sitykset<br />
seuran h a llitu kselle ja hoitaa<br />
käytännön tehtävät. Jaosto piti<br />
vuoden aikana 10 kokousta ja lisäksi<br />
5 kokousta hallitu ksen k o <br />
kouksen yhteydessä.<br />
L e h t i j a o s t o : P uheenjohtajana<br />
O lli K estilä ja jä seninä H eimo<br />
Kallio, Eino Lehtinen, Reino<br />
Leimu, Reino Linkosaari, pääto i<br />
m ittaja Meta Torvalds, Ilm a ri Rinne,<br />
fil.m a iste ri Taina H errala ja<br />
rouva Ulla Nurm i. — Suom en T u r<br />
ku — Åbo, vår stad-lehteä ilm e s<br />
tyi neljä num eroa, jo issa o li yhteensä<br />
224 sivua + 16 kansilehtisivua.<br />
Lehden pääto im itta ja n a oli<br />
O lli K estilä ja to im itu ssih te e rin ä<br />
Eino Lehtinen. L ehtijaoston jä senet<br />
m uodostivat lehden to im itu s <br />
kunnan.<br />
R e t k e i l y j a o s t o : Puheenjohta<br />
ja n a Ilm ari Rinne ja jäseninä<br />
kam reeri Toivo Korpela, Bo G rö n <br />
holm , everstiluutnantti, evp. V eikko<br />
H assinen ja rouva Rauni A rvela.<br />
— Jaosto jä rje s ti p e rin te e lliset<br />
toukokuun to rs ta i-ilto je n o p in to <br />
retket. Ensim m äinen kohde oli T u <br />
run vanha keskiaikainen k o rtte li<br />
karjakatuineen, jo ita selosti a rk k i<br />
tehti B enito C asagrande. Sam alla<br />
re tkellä tu tu stu ttiin Å b o A kadem in<br />
h a llintorakennuksiin varatuom ari<br />
John Lageström in opastuksella.<br />
Toisen retken kohde o li ju g e n d -<br />
tyylinen B etel-kirkko, jossa o p p a i<br />
na toim ivat rovasti K. E. R inne ja<br />
työntu tkija Eeli N urm i. B e te l-kirkon<br />
pihan to iselle reunalle, kadun<br />
varteen rakennettua K iviku kka ro -<br />
taloa selosti to im itu s jo h ta ja Eero<br />
TURKU-SEURA, Å BO-SAM FUNDET ry:n<br />
VUOSIKOKOUS<br />
pidetään tiista in a m aaliskuun 30 päivänä <strong>1976</strong> klo 19 Suom en<br />
Talousseuran huoneustossa, H äm eenkatu 28.<br />
V arsinaiset vuosikokousasiat. Kokouksen jä lkeen esitellään<br />
tätä Suom en vanhinta yhdistystä ja sen toim italoa.<br />
Turussa, tam m ikuun 29 päivänä <strong>1976</strong><br />
HALLITUS<br />
TURKU-SEURA, Å BO -SAM FUNDET ry:s<br />
ÅRSMÖTE<br />
hålls tisdagen den 30. mars <strong>1976</strong> kl 19 i Finska H ushålln in g s<br />
sällskapet, Tavastgatan 28.<br />
O rdinarie årsm ötesärenden. E fter årsm ötet presenteras den<br />
äldsta fö rb u n d e t i Finland.<br />
Åbo, den 29. ja n u a ri <strong>1976</strong><br />
STYRELSEN
N um erla. K olm as re tk e ily ta p a h <br />
tu i lin ja -a u to illa K uusiston k irk <br />
koon, kartanoon ja linnan raun<br />
io ille . K irkkoa esitte li pastori<br />
H e ikki S uom inen ja m atkan m uita<br />
k o h te ita opas H ilkka A altonen.<br />
R e tkillä o li m ukana noin 600 osanottajaa.<br />
M u r r e j a o s t o : P uheenjohta<br />
ja n a m aalarim estari Kaarlo<br />
T am m inen ja jäse n in ä fil.lis . M aija<br />
G rönholm , in sin ö ö ri Pekka N iemi,<br />
isä n n ö itsijä A lla n f_ a r i, varanotaari<br />
A lla n S alom aa, rouva A ili<br />
S im ola, R eino Linkosaari, to im is <br />
to p ä ä llik k ö V ilh o Lehtonen, työnjo<br />
h ta ja A lfo n s K oskim ies, tire h <br />
tö ö ri N estor Lehtinen ja ilm ari<br />
Rinne. — Jaosto te ki o p in to re tken<br />
T urun ylio p isto n suom enkielen la i<br />
to k s e lle tutu stu e n T u rin m urteeseen<br />
ä ä n inauhojen ja m uun a rk is <br />
to m a te ria a lin puitteissa. Kerran<br />
kuukaudessa p idetvissä jaoston<br />
kokouksissa on kä site lty kilpailun<br />
kautta aikaisem m in kiertyneitä<br />
T urun m u rre p a kin o ita sekä annettu<br />
la usuntoja T urun m urteesta.<br />
H i s t o r i a n j a o s t o : Puheenjo<br />
h ta ja n a T oivo T. R inne ja<br />
jä seninä vahtim estari V iljo Kaila,<br />
le h to ri O ssi Laapotti, fil. m aisteri<br />
H agar N ikander, fil. tri T auno Perälä,<br />
Haakon W ainio ja sihteerinä<br />
Ilm ari R inne. — Jaosto o li o s a llisena<br />
valta kunnallisen historian<br />
viiko n 3.— 9. 11. T urun jä rje s te ly <br />
toim iku n n a ssa . Teem ana o li "T u r<br />
ku ko u lu - ja y lio p is to k a u p u n k in a ” .<br />
V iiko n a vajaisjuhlassa vanhan<br />
akatem iatalon ju h la salissa piti<br />
tervehdyspuheen p ro fsesori Päiviö<br />
T om m ila ja viiko n avauksen suoritti<br />
m aaherra Sylvi S iltanen. Suomen<br />
H isto ria llisen S euran esim ies,<br />
akateem ikko E ino J u tikkala n ju h <br />
laesitelm än aiheena o li "S attum a<br />
ja lain a la isuus h isto ria ssa ". V iikon<br />
aikana T urussa jä rje s te ttiin lu kuisia<br />
teem aan liitty v iä tilaisuuksia.<br />
S i v i s t y s j a o s t o : Puheenjo<br />
h ta ja n a kouluneuvos A lla n Koskim<br />
ies ja jäse n in ä R eino Leim u,<br />
E rik Bergh, p rofessori Paavo K allio,<br />
O lavi S antalahti, ulostottom ies<br />
Eero Länsineva ja s ih te e rin ä to i<br />
m is to p ä ä llikkö M ikko H irvoila. —<br />
Jaosto on käsite llyt vanhan Turun<br />
eläm ää kuvaavien ruotsin kie liste n<br />
kirja ste n kääntäm istä suom eksi,<br />
T u rku -p a trio o ttie n haastattelusarja<br />
n ta lle n ta m ista ä ä n inauhalle ja<br />
T u rk u -kro n ikan kerääm istä.<br />
N a i s j a o s t o : P uheenjohtaja<br />
n a H elm i S ilvola-M anérus ja jä <br />
seninä B rita A h lro th , Taina H errala,<br />
M argareta Jo kin e n , ta ite ilija<br />
Irm a Jylhä, kauppias T ytti L in d ström<br />
, Lahja S a lvia n d e r ja Irm eli<br />
Torssonen. — Jaoston työ on<br />
keskittynyt K ynttilä n p ä ivä ju h la n<br />
jä rje stä m iseen. Lisäksi ja o sto n jä <br />
senet ovat ta rvitta e ssa o lle e t auliis<br />
ti auttam assa seuran m uiden<br />
tila isu u ksie n jä rjestelytehtävissä.<br />
Y m p ä r i s t ö j a o s t o : Puheenjo<br />
h ta ja n a O lli K estilä ja jä seninä<br />
pro fe ssori E rkki Asp, p rofessori<br />
R eino Lento ja opetustoim en<br />
jo h ta ja P entti Lahti. — Turkuseura<br />
on jä senenä S uom en Kotise<br />
u ra liito ssa ja V arsinais-S uom en<br />
Luonnonsuoje luliitossa. S euralla<br />
on V arsinais-Suom en M aakuntaliito<br />
n kotiseutu- ja k u lttu u rito im i<br />
kunnassa edustajana O lli Kestilä.<br />
N äiden jä rje stö je n vu o siko ko u k<br />
sissa ja neuvotte lu p ä ivillä seuraa<br />
on edustanut Ilm ari Rinne.<br />
T a l o u s j a o s t o : Puheenjohta<br />
ja n a pankin jo h ta ja E rik Jäänti<br />
ja jäse n in ä varatuom ari Pauli<br />
Kom i, Eero N um erla, p a n kin jo h ta <br />
ja Sven-E rik R elanti ja A rm as O.<br />
Jokinen. — Jaosto on suunnite l<br />
lut to im e n p ite itä seuran ta lo u d e l<br />
lisen aseman parantam iseksi ja<br />
on m ahdollisuuksien rajoissa to <br />
teutta n u t suunnitelm iaan.<br />
K O K O U K S E T JA J U H L A T<br />
V u o s i k o k o u k s e s s a maaliskuun<br />
24. päivänä Turun Säästö<br />
pankin kerhosalissa to im i puh<br />
e enjohtajana O lli Kestilä ja sihteerinä<br />
Ilm ari Rinne. V uosikokousasioiden<br />
käsittelyn päätyttyä vahtim<br />
estari Ilpo Lunden T urun kaupungin<br />
m atka ilu to im isto sta esitti<br />
m u siikilla varustetun väridiasarjan<br />
"T u rku täynnä tunnelm aa" ja ekonom<br />
i N ils-E rik B ystedt kertoi S uomen<br />
vanhim m an säästöpankin<br />
h istoriasta. Läsnä o li 65 jäsentä.<br />
S y y s k o k o u k s e s s a m arraskuun<br />
25. päivänä T urun Työväen<br />
Säästöpankin uudessa to i<br />
m italossa K ivikukkarossa toinv<br />
puheenjohtaja na O lli K estilä ja<br />
sihte e rin ä Ilm ari R inne. K okouksessa<br />
p äätettiin mm. korottaa<br />
seuran jäsenm aksu 15 m arkkaan<br />
ja perhejäsenen jäsenm aksu 5<br />
m arkkaa vuodessa sekä Suom en<br />
Turun tilausm aksu 15 m arkkaan<br />
vuosikerralta. Ilm ari Rinteen esittäm<br />
ä to im intasuunnitelm a vuodelle<br />
<strong>1976</strong> hyväksyttiin. Kokouksen ohjelm<br />
assa oli Eero N um erlan d ia <br />
kuvin valaistu esitelm ä pankin<br />
h istoriasta ja asem akaava-arkkitehti<br />
Pekka S ivulan d iakuvin valaistu<br />
e sitelm ä Turun asem akaavasuunnitelm<br />
ista.<br />
K y n t t i l ä n p ä i v ä j u h l a n<br />
n aisjaosto jä rje s ti helm ikuun 2.<br />
päivänä T u o m iokirkkoseurakunnan<br />
salissa salin tä yte ise lle yleisölle.<br />
Esitelm än a rkkip iispa G ustaf J o <br />
hanssonista p iti em eritus piispa<br />
O lavi Kares. L a u la ja ta r S ilja Mellanen<br />
laulo i kapellim estari Alm os<br />
M aattolan säestyksellä, rouva Irja<br />
Lappalainen lausui ja tuom iorovasti<br />
Lauri H uovinen p iti päätöshartauden.<br />
S y y s j u h l a s s a lokakuun 31.<br />
päivänä Turun linnassa o li läsnä<br />
noin 250 henkeä. Professori Oiva<br />
Tuom inen esite lm ö i Jam es C ookin<br />
1768— 71 tekem ästä m aailm anym -<br />
p äripurjehduksesta, jo lla oli m u<br />
kana turku la in e n H erm an S pöring.<br />
Sam aa re ittiä e s ite lm ö itsijä o li äskettäin<br />
m atka ilija n a tutkin u t. Runsaasta<br />
m uusta ohjelm asta m am ittakoon<br />
Haakon W ainion suunnittelem<br />
a tie to k ilp a ilu ja kapellim e s<br />
tari R udolf N ienstedtin johtam an<br />
T yöväenopiston o rkesterin e sitykset.<br />
Juonta ja n a to im in u t Ilm ari<br />
Rinne haastatteli a rk k ite h ti Ritva<br />
Lehtistä ja kaupungin a rkisto n h o i-<br />
taja Juhani Lom ua. M u siikin ja<br />
laulun lom assa o li keskusteluhetki<br />
ka h vita rjo ilu in e e n .<br />
N Ä Y T T E L Y T<br />
P a a v o N u r m e n olym p ia <br />
m italien ja -p a lk in to je n näyttelyn<br />
seura jä rje s ti W äinö A altosen<br />
m useossa a ja lla 23.— 28. 9. Näytte<br />
illä o li lisäksi tu rku la iste n olym -<br />
piasankareiden K alle M äkisen ja<br />
H arri Larvan p a lk in to ja . Kaupungin<br />
h a llitu ksen m yönnettyä seuralle<br />
ta lo u d e llis ta tukea näyttelyn kulut<br />
saatiin h oidetuksi. N äyttelyn pysty<br />
tti rakennusm estari Pentti S aarinen.<br />
N äyttelyssä o li m yös e sillä<br />
Turku-seuran ju lkaisun Suom en<br />
T urun kaikki tähän asti ilm estyneet<br />
num erot, seuran julkaisem a t<br />
k a sku kirja t ym. Seuran naisjaoston<br />
jäsenet to im iva t näyttelyssä<br />
avustajina. Y leisöä näyttelyssä kävi<br />
2 456 henkeä.<br />
KAUPUNKI- JA P U U T-näyttelyn<br />
jä rje ste lyissä T u rku-seura o li m u<br />
kana. E site lm ä tila isu u s ja v a lo <br />
kuvanäyttely p id e ttiin 21. 5. Turun<br />
S uom alaisen S äästöpankin pääko<br />
n tto rin tilo issa . A lustavasti on<br />
suunniteltu puiden istutuskam panjo<br />
ita T urun kaunistam iseksi.<br />
M U U T O IM IN T A<br />
Seuran kunniajäsen, asessori<br />
E rkki V uori kuoli m aaliskuun 7<br />
päivänä 1975 ja siunaustilaisuus<br />
o li Turun Y lösnousem uskappelissa<br />
m aaliskuun 17 päivänä. Hän oli<br />
T urku-seuran p ä äsihteerinä 1959—<br />
64 ja Suom en T urku -le h d e n pääto<br />
im itta ja n a 12. vuoden ajan. E rkki<br />
Vuoren m uistoa seuraa Turkuseuran<br />
kunnioittava kiito llisuus.<br />
A rkisto n perustam inen seuralle<br />
tu li a ja nkohtaiseksi toim in n a n ja<br />
jäsenm äärän yhä kasvaessa. A n o <br />
m uksestaan seura sai W äinö A a l<br />
tosen m useosta a rkisto tila a , johon<br />
on nyt s ijo ite ttu Suom en T urun<br />
vuosikerrat, seuran julkaisem at<br />
kaskukirja t. Turku-levyt sekä 17.<br />
vuoden aikana kerääntyneet k irje<br />
lm ä t ym. aineisto.<br />
T a ite ilija T auno T orpon suunnittelem<br />
aa T u rku-m ita lia lunaste t<br />
tiin V iljo V anteelta käytettäväksi<br />
la h ja ta rkoitu ksiin ja m yytäväksi<br />
seuran tu lo je n kartuttam iseksi.<br />
S E U R A N T A L O U S<br />
Turku-seuran m enoeristä suurin<br />
on Suom en T urku -le h d e n painatu<br />
sku lu t ja suurin tu lo e rä lehden<br />
ilm o itu stu lo t, T urun kaupungin<br />
avustukset, seuran jäsenm aksut,<br />
lehtien, kaskukirja n ja T u rku-le -<br />
vyn m yynnistä kertyvät m uut tulot.<br />
Seuran tilin p ä ä tö ksestä selviää<br />
tarkem m in seuran talous.<br />
Turussa, tam m ikuun 29 päivänä<br />
<strong>1976</strong>.<br />
T U R K U -S E U R A , Å B O -S A M -<br />
F U N D E T<br />
H a llitu s<br />
ry.<br />
O LLI KESTILÄ<br />
p u h eenjohtaja<br />
ILM ARI RINNE<br />
to im in n a n jo h ta ja<br />
Kotitalouslautakunta toimii<br />
kaikkien turkulaisten hyväksi<br />
Jo läh e s k o lm e k ym m e n tä v u o tta sitten<br />
p e ru stettiin T u rk u u n rouva A ili S alo m a an<br />
a lo itte e s ta k o tita lo u sla u ta ku n ta.<br />
— L a u ta ku n n an jä rje s tä m ie n kurssien,<br />
h a vain to -e s ityste n ja n e u vo n n an avulla<br />
s aa vu tettu a a m m a ttita ito a ei v o id a arvio id a<br />
rahassa, sillä se on k o itu n u t ja koituu<br />
p a ik k a k u n n a n k o tien hyväksi hyvinvoinnin,<br />
viih tyisyyden ja tyytyväisyyd en m uodossa,<br />
to te a a k o tita lo u sn e u v o ja Irja M ä k i Y lio<br />
p is to n k ad u n k au n iissa, tilav a ss a o p e tu s <br />
k esku ksessa.<br />
K o titalouslautakunta toim ii periaatteessa — ja<br />
nykyisin käytännössäkin — kaikkien kaupunkilaisten<br />
hyväksi.<br />
— Ennen tyypillinen asiakkaam m e oli keski-ikäinen<br />
perheenäiti.<br />
Nyt lautakunnan palveluja käyttävät hyo<br />
Y lio p is to n k a d u n o p etu sk es ku k se ss a syvennytään<br />
k o tite o llis u u s n e u v o ja E in i M a ttila n (o ik.) jo h d o lla<br />
ka u p u n k ila is te n p u k u p u lm iin . S o v itu k se ss a on m a l*<br />
lin u k k e n a ' rouva P irkk o H irv o n e n . H än on käynyt<br />
k o tita lo u s la u ta k u n n a n p u ku o m p elu ku rs sin ja va lm is ta a<br />
v u o s itta in its e lle e n ja la p s ille e n u se ita v a a te k e rto ja<br />
y h teistyö s sä E in i M a ttila n k a n ss a. — V a lo k . E rkki<br />
P a ak ki.<br />
9 T ä m ä n p äivä n k u lu tta ja liikk u u tu o te v iid a k o s s a ,<br />
jo h o n h elp o s ti eksyy, sa n o o k o tita lo u s n e u v o ja -k u lu t-<br />
taja v a lis ta ja Irja M ä k i ja " s u o m e n ta a " sitte n tu rk u la is -<br />
ro u v a lie p es u o h je m e rk in tö jä . — V a lo k . E rk k i P a a k k i.<br />
väkseen sekä m iehet että naiset, vanhat ja nuoret.<br />
Jo pelkästään ruuanvalm istuskursseille o sallistuu<br />
vuosittain noin 200 kaupunkilaista. H avainto-esitysten<br />
ja ku lu tta ja -ilto je n kautta<br />
henkilöryhm iä.<br />
tavoitam m e hyvin e rila isia<br />
T O IM IN T A A K O L M E S S A T A L O S S A<br />
— Turun kotitalouslautakunta to im ii tänään ko l<br />
m essa toim intapisteessä, kertoo Irja M äki. Y lio p is to n <br />
kadun opetuskeskuksessa pidetään ru u anvalm istuksen<br />
perus- ja eriko iskursseja mm. m orsiam ille, e läkelä<br />
is ille ja soke rita u tisille . H avainto-esityksiä — jo id e n<br />
aiheina Turussa usein ovat pikkulä m p im ä t ja salaatit<br />
— järjestetään työpaikka- ja jä rje stö väelle heitä k iin <br />
nostavista aiheista.<br />
— Puhelinpalvelu on joustava, nopea ja p a ljo n käytetty<br />
tapa hankkia tie to a esim e rkiksi kulu tta ja kysym<br />
yksistä. T iedonhaluinen kaupunkilainen voi näissä<br />
m erkeissä soittaa opetuskeskuksen num eroon 10 305<br />
klo 9— 13 välillä.<br />
Y liopistonkadun opetuskeskuksessa syvennytään<br />
myös kotite o llisu u sn e u vo ja Eini M a t t i l a n jo h d o l<br />
la,<br />
kaupunkilaisten puku- ja hattu p u lm iin alan kurssien<br />
sekä le ikkuu- ja sovituspalvelun m uodossa.<br />
L IS Ä T IL A A K A IV A T A A N<br />
K o titalouslautakunnan kutom o to im ii n ykyisin vanhassa<br />
talossa U udenm aantien varrella, num erossa 37.<br />
Kudonnanneuvoja Inga W e c k s t r ö m i n johtam assa<br />
34
Kotitalouslautakunnan kutomo toimii nykyisin vanhassa<br />
talossa Uudenm aantien varrella. — Kaupunkilaiset<br />
kutovat innolla ja kurssit täyttyvät hetkessä.<br />
Siksi kutomolle onkin saatava lisätilaa, sanoo kudonnanneuvoja<br />
Inga Wecktröm ja tarkkailee Riitta Silanterän<br />
poppanatyötä. Taustalla Eeva Suormala kutomassa<br />
ryijyä. — Valok. Erkki Paakki.<br />
kutom ossa helskyvät 13 kangaspuut ja niissä syntyy<br />
m o n enm oisia ka u n iita te k s tiile jä k o te ih in : m attoja,<br />
ryijyjä , poppanoita.<br />
— Pulm anam m e on tilanahtaus, toteaa Inga W eckström<br />
. K urssit täyttyvät hetkessä.<br />
U utta tila a o n kin kuto m o lle ja in n o k k a ille kudonnan<br />
h a rra s ta jille luvassa sam asta talosta.<br />
— O dottelem m e tässä re m onttim iehiä, sanoo Inga<br />
W eckström ja syventyy sitten asiakkaansa pulm aan<br />
eli m allin valintaan ja luom iseen.<br />
OMENAT MEHUKSI<br />
Jo vuodesta 1949 saakka on kotitalouslautakunnan<br />
kautta k a u p u n k ila is ille o llu t m ahdollisuus valm istaa<br />
a sia n m u ka isilla v ä lin e illä om enasadosta terveellistä<br />
tuorem ehua.<br />
— O m enatuorem ehuase m a to im ii nykyisin Vähä-<br />
H eikkilä n kaupunginosassa , M yllym äentien num erossa<br />
5. A sem an vä lin e istö on tehokas; hedelm äpuristin,<br />
jo n k a teho on 300 kg /tu n ti. V esihaudelaite on uusi ja<br />
p a s tö ro in ti suoritetaan ns. Baum anin kellolla.<br />
— Tuorem ehun teko on koko perheen puuhaa.<br />
K aikkein in n o kkaim p ia m e h u n te kijö itä ovat perheenisät,<br />
kertoo Irja Mäki.<br />
MIEHETKIN ASIALLA<br />
T ätä ju u rru tu styötä ovat o lle e t tekem ässä m yös<br />
m iehet; kaupungin h a llitu ksen e d u sta jin a ovat kotitalouslautakunnassa<br />
istuneet asio ita pohtim assa ja<br />
päättäm ässä O lavi S antalahti, M a rtti Ratu ja Kalevi<br />
Salo.<br />
— Tänä vuonna kaupunki m yönsi to im in n a n pyörittäm<br />
iseen rahaa 186 000 m arkkaa eli sen sum m an,<br />
m inkä pyysim m ekin, lo te a a k o tita lo u sneuvoja M äki.<br />
V astaavia lautakuntia to im ii m aassam m e 49 eri<br />
p a ikkakunnalla. M aalaiskunnissa k o tita lo u sla u ta kuntien<br />
tehtäviä h oitavat neuvonta-asem at. Lautakuntien<br />
keskuselim enä to im ii K u n nallisten K o tita lo u sla u ta -<br />
kuntien Keskus ry., jo ka ideoi lauta kuntie n toim in ta a<br />
ja pitää yhteyttä tu tkim u sla ito ksiin .<br />
TIETOA TARVITAAN<br />
— Työssäm m e on tie d o llin e n puoli tänään ta id o llis <br />
ta puolta tärkeäm pi, sanoo Irja M äki. Hän lu onnehtii<br />
asiakkaansa h e nkilöksi, jo lla on tieto ja . N iitä halutaan<br />
tarkistaa, varm istaa<br />
— Toivoisin, että nekin henkilö i, jo ilta perustiedot<br />
e sim e rkiksi kodin koneista puuttuvat, tu lisivat keskustelem<br />
aan kanssam m e ennen jo ta in tärkeää hankintaa.<br />
Ilahduttavaa on o llu t viim e a ikoin a todeta, m iten<br />
nuorten m iesten tie d o t kotita lo u d e sta ovat lisääntyneet<br />
ja ruuanvalm istuksesta on tu llu t m o n ille kiintoisa<br />
harraste.<br />
T o im itta ja<br />
E IR A N U R M IN E N :<br />
T urun 700-vuotisriemujuhlat<br />
ja niiden valmistelut<br />
Liikke e lle oli todella lähdetty<br />
varsin m yöhään, m utta sitä pontevam<br />
m in: kaupunginvaltuusio<br />
asetti 16-jäseniseo juhlakom itean<br />
ja se puolestaan 11 jaostoa jo is <br />
sa o li yhteensä 70 jäsentä. Tehtäviin<br />
nim e ttiin kaupungin parhaat<br />
asiantuntijat, mm. koristelujaostoon<br />
kuuluivat a rkkite h d it A lvar Aalto<br />
ja Erik Bryggm an. Juhlakom itean<br />
p uheenjohtaja na o li agr. Arvi Kontu<br />
ja jäsenenä oli yksi nainenkin,<br />
rva T ekla Tuom ola<br />
TAM M IKUUN alun lehdet tie tä <br />
vät kertoa, että Turun ju h lille ehdotetaan<br />
kutsuttavaksi edustajia<br />
kotim aasta ja 18 ulkom aan kaupungista.<br />
Ne olivat Tukholm a, Visby,<br />
Kalm ar, Malm ö, G öteborg,<br />
K ööpenham ina, O slo, Lyypekki,<br />
H am puri, Brem en, S tettin, Danzig,<br />
K önigsberg, R iika, Tallinna, Antverpen,<br />
A m sterdam ja H ull. ” E rinäisten<br />
R anskan kaupunkien kutsum<br />
isesta ei vielä tehty päätöstä” ,<br />
kirjo itta a Turun Sanom at 17. 1.<br />
Sitä päätöstä tuskin te h tiin m yöhem<br />
m inkään, m utta T ukholm alle<br />
ja erä ille Saksan kaupungeille ju h <br />
la toim ikunnan edustajat kävivät<br />
esittäm ässä henkilökohtaisen kutsun,<br />
sam oin T a llin n a lle ja T artolle.<br />
"T u ru n ju h liin on kiinnostus V i<br />
rossa huom a tta va', kertoi lähetystö<br />
palattuaan U udelle Auralle.<br />
M UISTO M ITALI JA<br />
JUHLAKANTAATTI<br />
TURUN LILJA<br />
” Kun on k erra n p ä ätetty, e ttä T u ru n on tä n ä vu o n n a ju h <br />
littava 7 00-vuotisen o lem a s saolo n s a k u n n iak si, niin on m yös<br />
p id e ttä vä h u o lta siitä, e ttä ju h lista m e ssuin een m u o d o stu u<br />
k a u p u n g in arvo a v asta ava tilais u u s ", k irjo itta a T u ru n S a n o m a t<br />
etusivun a rtik k e lis s a a n ta m m iku u n 5. p ä iv ä n ä 1929 o ts iko in<br />
”T u ru n ju h la t” S am a ssa k irjo itu k s essa to d e ta a n , e ttä a ik a a<br />
ju h liin oli vain puoli v u o tta ja ra h a a k in a in o a s ta a n 200 000<br />
m a rk k a a — ”tä llä s u m m alla ei p ä äs tä a lk u v a lm is te lu ja p ite m <br />
m ä lle ” . ” H yvin järje stettyih in s u u rju h liin T u rk u voi s a a d a<br />
a in a k in 500 000 ju h la v ie ra s ta ” , lehti usko o ja a rv e le e , e ttä<br />
ju h lista k o itu va t m e n o t e iv ä t m e n e h u k kaan.<br />
MUUTENKIN juhla va lm iste lu t<br />
etenivät hyvin. R iem ujuhlien<br />
m uisto m ita li tila ttiin prof. Emil<br />
W ikström iltä. M italia päätettiin<br />
aluksi lyöttää 300 kappaletta, m utta<br />
m äärää suunnite ltiin m yöhem <br />
min lisättäväksi, koska "num ism<br />
aatit (rahatie te ilijä t) ovat niitä<br />
jo vilkkaasti kyselleet'', kuten<br />
Uusi A ura k irjo itti.<br />
JU HLAKANTAATIN sanat lupautui<br />
kirjoittam aan V. A. K oskenniemi.<br />
Säveltäjäksi o li pyydetty ensin<br />
S ibeliusta, m utta koska hänellä ei<br />
o llu t aikaa, päädyttiin Selim<br />
P alm greniin. Turun S anom at ke r<br />
too 10. 2. etusivullaan, että Turun<br />
lilja ksi nim etyn kantaatin kolm e<br />
ensim m äistä osaa o li jo luovutettu<br />
säveltäjälle ja kolm e muuta<br />
valm istuisi kuun loppuun m ennessä<br />
' ru n o ilija n työpajasta” .<br />
ERIK B ryggm anin suunnittelem a<br />
ju liste oli helm ikuun a lkupuolella<br />
jo painossa, kun T urun Sanom at<br />
selostaa sitä, jä lle e n etusivullaan,<br />
todeten loppuarvosteluna. ” M uuten<br />
vaikuttaa p lakaatti om in ta keiselta<br />
” . Juhlapostim erkkejä o li tulossa<br />
kolm enarvoisia, 50 pennin,<br />
markan ja kahden m arkan m erkit.<br />
Lisäksi painatettiin julkaisu, joka<br />
ju hlaohjelm an lisäksi sisälsi runsaasti<br />
tie to ja Turun kaupungista.<br />
TUOMIOKIRKON<br />
UUDELLEEN<br />
VIHKIM INEN<br />
TURUN 700-vuotisjuhlien pääju<br />
hlapäiväksi oli m äärätty kesäkuun<br />
18. päivä, jo k a o li tiista i,<br />
m utta kokonaisuutena ju h la t kestivät<br />
toista viikkoa. M aanantai 17. 6.<br />
oli Suom en kirkon su u ri ju h la p ä i<br />
vä, kansallispyhäkön T urun tu o <br />
m iokirkon 700-vuotisjuhlan ja<br />
uudelleen vihkim isen päivä —<br />
kirkkohan oli peruste e llisesti restauroitu.<br />
S unnuntaina avattiin<br />
S am ppalinnanm äellä T urun suurmessut,<br />
jo illa lam akaudesta huolim<br />
atta o li yli 300 näytteillepanijaa.<br />
Juhla viikko päättyi la u lu ju h <br />
liin, jo ita o li kahdet — ru o tsin kie <br />
lise t ja suom enkieliset. J u h la llisuuksien<br />
yhteyteen o li lisäksi<br />
ajo ite ttu ko ko u ksia : Suom alaisen<br />
N a isliiton kokous, P ohjoism aiden<br />
e m äntäliiton ja M arttojen suurkokoukset<br />
sekä Lottapäivät.<br />
VARSINAISTEN juhla p ä ivie n ohjelm<br />
a jum alanpalveluksineen, ju h -<br />
lakulkueineen, ju h la vasta a n o tto i-<br />
neen, valtuuston ju h la istu n to in e e n<br />
— K o tita lo u sla u ta kunta sai Turussa pitkään, lähes<br />
kym m enen vuoden ajan, tyytyä k ie rto la isen osaan.<br />
K ursseja p id e ttiin e ri kouluissa, havainto-esityksiä<br />
jo p a yksityiskodeissa.<br />
K utom o to im i aikanaan erään pesulan tilo issa ja<br />
tu o rem ehua p u se rre ttiin to im in n a n a lkuvuosina pesutuvissa<br />
ja varastosuojissa.<br />
— T o d e lla m erkittävä parannus toim in ta -e d e llytyksiim<br />
m e saatiin vuonna 1959, jo llo in o te ttiin käyttöön<br />
Y lio p isto n ka d u n opetuskeskuksen tila t. N äin lautakunta<br />
kuin ” ju u rtu i” kaupunkiin , löysi om an linjansa<br />
ja tehtävänsä.<br />
• Kotitalouslautakunnan omenatuoremehuasema toimii<br />
osoitteessa Myllymäentie 5. Modernia välineistöä<br />
esittelee kuvassamme kotitalousneuvoja Irja Mäki. —<br />
Valok. Erkki Paakki.<br />
KULUTTAJAVALISTUSTA<br />
K o titalouslautakun nista on jo niiden toim innan alkuajo<br />
ista saakka tehty kuluttajavalislustyötä, ennen se<br />
vain ku lk i kotitalousneuvonn an nim ellä.<br />
— Täm än päivän kulu tta ja liikkuu tuoteviidakossa,<br />
johon helposti esim erkiksi pesuaineiden ja -m e rkin <br />
töje n sekä te kstiilie n kin osalta eksyy. Me neuvojat<br />
kaipaisim m e tueksem m e kuluttajasuojalakia. Se selkeyttäisi<br />
tila n n e tta huom attavasti.<br />
M ilte i päivittä in Irja M äki joutu u neuvom aan kaup<br />
u n kila isia kodin konehankinnoissa, lattiapäällysteiden<br />
hoidossa ja hin ta tie to ja kin — esim e rkiksi sitä, m ihin<br />
ylih in n o ista voi valittaa — kysellään.<br />
Irja M äki jakaa p u helim itse k a u p u n k ila is ille tie to ja ,<br />
jo tk a hän on p o im in u t mm. Työtehoseuran, K u lu tta ja -<br />
neuvoston, V altion te k n illis e n tu tkim u sla ito ksen,<br />
S ähkötarkastuslaitoksen ja T a vara selo ste liito n tu tk i<br />
m ustuloksista. N iin lähellä kuin lähin p u h e lin ovat<br />
siis kotitalousalan viim e isim m ä t tu tk im u s tu lo k s e t kuluttajaa.<br />
T äm äkin osoittanee, että kohta kolm e vu o s i<br />
kym m entä kaupungissa to im in u t k o tita lo u sla u ta kunta<br />
on "pysynyt ajassaan k iin n i” , kehittynyt sen m ukana.<br />
R AILI K IIA N LIN N A □
ja ju h la p ä iv ä llis in e e n o li K upittaalla<br />
vietettävää kansanjuhlaa<br />
m yöten s u u n n ite ltu jo tam m ikuussa,<br />
m utta lisäyksiä te h tiin pitkin<br />
kevättä. K ansa n h u vitu ksia täydenn<br />
e ttiin te a tte rin ä ytä n n ö in ja pääte<br />
ttiin hankkia kaupunkiin tivoli.<br />
Ju h la kom ite a teki p o liis im e s ta rille<br />
ja m a istra a tille esityksen kaupungin<br />
siis tim is e s tä : "O lis i otettava<br />
huom ioon, e tte i ju h la v iik o n aikana<br />
tehtäisi s o p im a tto m ia katujen Korja<br />
u s tö itä ja to rik a u p p a A n in g a iste<br />
n to rilla olisi m ahdollisesti siksi<br />
aikaa lakkaute tta va.”<br />
JU H LA V A LM IS T E LU A pystyy yks<br />
ity is k o h tia m yöten seuraam aan<br />
sanom alehdistä. Yleensä Turun<br />
ju h la t kelp a sivat p a ik a llis e lle lehd<br />
is tö lle etusivun ju tu ik s i, ja lukum<br />
ä ä rä ltä ä n k ö uutiset kilp a ile vat<br />
m ilte i ta savero isin a ajan vakiou<br />
utisten p irtu ta kavarikkoje n kanssa.<br />
R A U T A T IE L A IT O S<br />
H E IT T I E N S IM M Ä IS E K S I<br />
K IV IÄ T IE L L E<br />
PELKKÄÄ m yötäm äkeä lupaavasti<br />
a lkanut valm iste lu työ ei ollut.<br />
” Kiviä T urun rie m u ju h lie n tie llä ",<br />
o ts ik o i Uusi A ura 15. 4. Tie, jo lle<br />
kivet olivat kasaantuneet, o li rautatie.<br />
K u lku la ito sm in iste riö ei<br />
m yöntänytkään anottua rautatiealennusta<br />
m essuilla kävijöille,<br />
vaan ainoastaan n ä y tte ille p a n ijo ille.<br />
"S o p in e e kysyä, o lis ik o ra tk a i<br />
su tu llu t sam anlaiseksi, jo s Hels<br />
in g in k a u p u n g illa olisi o llu t tila i<br />
suutta läheskään sam anarvoisten<br />
ju h lie n toim eenpanem iseen” , sanoo<br />
Uusi A ura uutisensa päätteeksi.<br />
V ASTO IN K Ä Y M IS E T o liv a t itse<br />
asiassa a lkaneet jo aikaisem m in.<br />
T u o m io kirko n ju h liin o li su u n n ite l<br />
tu kutsuttavaksi p o h jo ism a isia vie <br />
raita, m utta 85-vuotias a rkkip iisp a<br />
Johansson kieltäytyi kutsum asta<br />
ru o tsala ista virkaveljeään Nathan<br />
S öderblom ia. H e rro illa o li e rim ie lisyyttä<br />
mm. ylösnousem usasioista.<br />
KIRKO N ju h la t vie te ttiin vain<br />
om assa piirissä, ja ne o nnistuivat<br />
särö ittä T u o m io kirkon arvon e d e l<br />
lyttäm ällä ju h la vuudella . A rk k ip iis <br />
pa S öderblom lähetti sitten tervehdyssähkeen<br />
T asavallan pre sid<br />
e n tille K ultarantaan ja sai myös<br />
sie ltä vastauksen.<br />
K O T IM A IS IS T A K U T S U <br />
V IE R A IS T A<br />
E R IM IE L IS Y Y T T Ä<br />
M UTTA itse kaupungin m e rkkipäivästä<br />
ei tu llu t ka ik k i asukkaat<br />
yhdistävää riem ujuhlaa.<br />
JU H LA T O IM IK U N N A N tekem ä<br />
ensim m äinen ku tsuvie ra slista käsitti<br />
86 nim eä, ja lu e tte lo o li laad<br />
ittu kutsuttavien kunnalliste n a n <br />
s io id e n p erusteella. Joukossa o li<br />
m yös ku n n a llisla in säädännön keh<br />
ittä jä n ä a n s io itu n u t entinen p re <br />
T u ru n ka u p u n g in 70 0 -v u o tis ju h lie n ja m e s s u je n a ja k s i v u o n n a 1929<br />
ra k e n n e ttiin S a m p p a lin n a n m ä e n ja U rh e ilu p u is to n yh d is täv ä silta. Kuva<br />
o te ttu u rh e ilu p u is to s ta p ä in . — V a lo k . G . W e lin . — T u ru n ka u p u n g in h isto<br />
ria llis e n m u se o n k o k o e lm a t.<br />
sidentti K. J. S tåhlberg. V alm isteluvaliokunnan<br />
käsittelyn jälkeen<br />
luettelossa oli nim iä jo 198, m utta<br />
dip lo m a a ttikunta a lu kuunotta <br />
m atta edelleen k u n n a llisella pohja<br />
lla v a littu ja henkilö itä . Luettelo<br />
hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa<br />
ja sam alla m yönnettiin ju h la to im i-<br />
kunnalle oikeus täydentää sitä.<br />
Ja niin tä ydennettiin kin — kertoo<br />
Uusi A ura — P. E. S vinhufvudilla<br />
e rityisesti sillä perusteella, että<br />
asianom ainen o li p a riin kin o tte e <br />
seen asunut kaupungissam m e.<br />
Näin o li Uuden A uran m ielestä<br />
jo u d u ttu siihen um pikujaan, että<br />
kaksi entistä valtionpääm iestä oli<br />
kutsuttu, m utta lehden tu lkin n a n<br />
m ukaan sam assa asem assa to im i<br />
nut kenraali M annerheim jä te tty<br />
kutsum atta. Tätä Uusi A ura piti<br />
valtaku n n a llise n a ja yleisisänm aallisena<br />
m ahdottom uutena.<br />
TURUN S anom at o li to ista m ie l<br />
tä : Juhlie n järje stä m in e n olisi<br />
m ahdotonta, jo s valtuuston vasem <br />
m isto — jo lla o li kolm annes paikoista<br />
— nousisi n iitä vastustamaan.<br />
K enraali M annerheim o li —<br />
tosin om atta syyttään, tähdensi<br />
Turun S anom at — vasem m istolle<br />
vastenm ielinen ja hänen läsnäolonsa<br />
tu rm e lisi isänm aallisen<br />
juhlam ielen. T urun kaupunki ei<br />
o llu t tahtonut tehdä ju h lis ta sotila<br />
sjuhlia, eikä sotaväen ja suojeluskunnan<br />
edustajia o llu t kutsuvieraina.<br />
KESKUSTELU käytiin toukokuun<br />
lopulla. V altuuston va lm iste lu <br />
valiokunnan kokouksessa päädyttiin<br />
M annerheim in kutsum iseen<br />
puheenjohtaja n äänen ratkaistessa<br />
asian, ja lopuksi ju h la to im ik u n ta<br />
lähetti kutsun. M annerheim ilm o itti<br />
4. 6. sähkeellä saapum isestaan.<br />
V A L T U U S T O N J U H L A -<br />
IS T U N T O<br />
P E R U U T E T T IIN<br />
JO seuraavana päivänä a lkoi<br />
m uukin kutsu vie ra slu e tte lo m uuttua.<br />
Hangon edustaja — jo k a o li<br />
a ikonut jäädä pois — peru u tti<br />
kieltätym isensä. Sen sijaan mm.<br />
O slon kaupungin edusta ja t ja Tuk-<br />
holm an edusta jisto n sosia lid e <br />
m okraattinen jäsen jäivät saapumatta,<br />
sam oin Tam pereen edustaja<br />
t ja yhdeksi H elsingin edustajaksi<br />
valittu Väinö Tanner, joka<br />
kuite n kin e sitti o nnittelunsa lehtihaastattelussa<br />
"T u rku, sen m erkitys<br />
ja to ive e t". K upittaan kansanju<br />
hlaan p uhujaksi pyydetty tri<br />
Ju liu s A ilio kieltäytyi tehtävästä.<br />
Toisaalta mm. Neuvosto-Venäjän<br />
lähettilä s M aiski osallistu i ju h liin .<br />
M utta kaupungin oma vasem m isto<br />
jä i pois, ja valtuuston juhla istu n to<br />
o li peruutettava.<br />
J U H L A P Ä IV Ä L L IS E T<br />
P A L O K U N N A N T A L O S S A<br />
"TURUN m ukana ju h li isänm aa",<br />
o tsikoi Turun Sanom at 19. 6. riem<br />
ujuhlaselostuksensa. M ukanaolleet<br />
tu rkula iset m uistavat mm.<br />
kaupunkinsa upean koristelun:<br />
ennennäkem ättöm än lippurunsauden<br />
ja kom eat m ainospylväät.<br />
T uom iokirkon ju hlajum alanpalveluksesta,<br />
jo n ka loistokohta oli<br />
juhla kanta a tin esitys, m arssi 300-<br />
päinen vierasjoukko kulkueena<br />
kaupungin ta lo lle etunenässä juhlaairu<br />
t prof. von Törne. K aupungintalon<br />
juhlavastaanotolla esitti onnittelunsa<br />
ensim m äisenä Tasavallan<br />
p residentti Lauri Kr. Relander.<br />
V aituuston puheenjohtaja tu o m io <br />
rovasti Einar C andolin o li tervehdyspuheessaan<br />
jo h d a tta n u t vieraat<br />
ensin kiertom atkalle keskiaikaiseen<br />
Turkuun ja siirtynyt sitten<br />
nykyisyyteen. "M eidän on luotava<br />
tästä maa, jossa kaikilla on<br />
hyvä o lla ” , hän sanoi. Juhlapäivälliset<br />
olivat P alokunnantalossa,<br />
jo n ka sinisin vaattein verhotussa<br />
salissa o li kuusi pitkää pöytää.<br />
Tasavallan p residentin puhetta<br />
juhla yle isö kuunteli seisaaltaan.<br />
S U U R M E S S U IL L A Y LI<br />
60 000 JA T IV O L IS S A<br />
L Ä H E S 120 000<br />
K Ä V IJ Ä Ä<br />
JUHLAHUMUA kesti 23. 6. saakka<br />
L a ulujuhlien lisäksi oli mm.<br />
u rh e ilu kilp a ilu t, jo issa H arri Larva<br />
ju o ksi puolen m ailin Suom en ennätyksen.<br />
T e a tte rit toim ivat, joskin<br />
Ruotsalaisen T eatterin o li lippujen<br />
vähäisen kysynnän ta kia peruutettava<br />
m uutam a näytös eikä Ruissalon<br />
kesäteatterinkaan ” S uutarim<br />
estari J u u lp e rilla " o llu t o dotettua<br />
m enestystä. Turun Teatteri,<br />
johon siihen aikaan kuuluivat mm.<br />
V ilho Ilm ari, Emmi ja Eino J u rk <br />
ka, Hem m o A iram o ja Hannes<br />
Närhi, e sitti mm. P erm antopaikkaa<br />
R AU TATIELIIKENNE o li 3 - 4 -<br />
kertainen, ja m essuilla kävi yli<br />
60 000 henkilöä. S uurin vetonum ero<br />
o li kuite n kin tivoli, jossa kävijöiden<br />
luku nousi 119 579:ään. Ja vielä<br />
ksuan jälkeenpäin kin hyrä iltiin revyylaulun<br />
refrängiä, jo te n kin tähän<br />
tapaan:<br />
"K yl mun sunst niin kovast tykätä<br />
täytyy Turku, nii et e t . . .<br />
Mun tule e n iit to is ii vallan surku<br />
n ii et e t . . .<br />
□<br />
Itsenäisyyspäivänä<br />
T u r u ssa<br />
useita t ilaisuuksia<br />
H T u ru n k au p u n ki jä r<br />
jes ti p e rin te is e e n ta p a a n<br />
Its en ä isy y sp ä ivä n ä 6.<br />
jo u lu ku u ta Itsen äisyysju<br />
h lan T u ru n k o n serttitalo<br />
ssa, jo n k a ju h las a li<br />
täyttyi yleisö stä.<br />
Juhlan a lo itti Turun kaupunginorkesteri<br />
soittam alla kapellim estari<br />
Pertti Pekkasen jo h d o lla Jean S i<br />
beliuksen "F in la n d ia n " sekä lausuntaesityksen<br />
jälkeen S ibeliuksen<br />
"Interm ezzon K a relia-sarjasta".<br />
Turun suom enkielisen työväenopiston<br />
lausuntaryhm ä, jonka ohjauksesta<br />
vastaa Irja Lappalainen,<br />
e sitti sikerm än Eino Leinon "A u <br />
rin kola u lu sta ” . Apul. kaup. jo h ta <br />
ja Johannes K oikkalaisen ju h la <br />
puheen jälkeen e siintyi Turun<br />
Työväenyhdistyksen M ieskuoro<br />
johtajanaan Hem m o K ivilaakso.<br />
Kuoro esitti M ihkel Ludvigin iaulun<br />
"A a m u n ko itto ” , ukrainalaisen<br />
kansanlaulun ” H ilja in e n tie n o o ”<br />
sekä K ivilaakson om an sävellyksen<br />
ja kuorosovituksen "S uom alainen<br />
m änty” . Juhla päättyi M aam m e<br />
lauluun.<br />
N uorisolautakunnan järje stä m ä t<br />
nuorisotila isuudet pid e ttiin illa lla<br />
Hirvensalon, Jyrkkälän, Kuuvuoren,<br />
Kähärin, M äntym äen ja Vasaramäen<br />
nuorisotaloissa.<br />
Turun tu o m io kirko ssa a lkoi ke l<br />
lo 19 S ulasolin kirkko ko n se rtti ja<br />
kello 18 ylio p p ila id e n soih tu kulkue<br />
m arssi U udelle hautausm aalle,<br />
jossa sa n karih a u d o illa suom eksi<br />
O le tk o m a k s a n u t a ik a is e m m a t<br />
jä s e n m a k s u s i?<br />
SUOMEN TURKU-lehti on lähetetty n iille kin jäse n ille , jo tk a eivät<br />
ole suorittaneet viim e vuoden jäsenm aksua.<br />
Lehden lähettäm inen heille on lopetettu.<br />
V. 1975 jäsenm aksunsa m aksam atta jättäneet saavat m aaliskuussa<br />
kotiinsa m uistutuskortin. Heiltä pyydetään ystävällisesti suoritu sta<br />
huhtikuun 15 päivään mennessä.<br />
TÄTÄKIN vanhem pia jäsenm aksuja on suorittam atta ja heidän<br />
nim ensä on poistettu jä senluettelosta.<br />
M ikäli näm ä h e n kilö t haluavat<br />
säilyttää jäsenyytensä heidän on tehtävä uusi ilm oitus jäsenyydestä.<br />
V. <strong>1976</strong> jäsenm aksun su o ritu sko rtit lähetetään jä se n ille m aaliskuussa.<br />
Jäsenm aksu pyydetään suorittam aan huhtikuun loppuun<br />
mennessä, jo tta jäse n kortisto saadaan ajankohtaiseksi.<br />
PERHEEN<br />
lisäjäsenet (jäsenm aksu 5:— ) voivat su o ritta a m aksun<br />
pääjäsenen p o s tis iirto k o rtilla (15:— + 5:— = 20:— ). E llei m aksua<br />
tässä yhteydessä suoriteta, lisäjä se n ille lähetetään 5:— e rillis k o rtti<br />
m yöhem m in.<br />
Työn yksinkertaistam iseksi toivotaan jäsenm aksun su o ritu kse n tapahtuvan<br />
sam alla p o s tisiirto kortilla .<br />
OLETTEKO ilm oitta n e e t m ahdollisesta o soitteenm uutoksesta ? K oska<br />
posti ei tavoita ko. henkilöä, palautuu jokunen m äärä jo kaista<br />
lehden<br />
num eroa.<br />
LEHDEN tai m aksukortin puuttum isesta<br />
pyydäm m e tiedottam aan,<br />
sillä virhe saattaa löytyä jossakin lähetyksen vaiheessa.<br />
ILM ARI RINNE<br />
toim in n a n jo h ta ja<br />
ULLA EURA<br />
ta lo u späällikkö<br />
T askulantie 1 G 116 Linnankatu 8 A 14<br />
20 300 Turku 30 20 100 T u rku 10<br />
Puh. 382 596 Puh. 24 992<br />
Seuran<br />
p o s tis iirto tili<br />
TU 32 300 - 4
Sydäntestiasema<br />
Turkuun<br />
V a rs in a is -S u o m e n<br />
d ä n ta u tip iirin<br />
Sy-<br />
s y d ä n te s tia<br />
s e m a alo itti to im in ta n s a<br />
trm m ik u u n 2 p ä iv ä n ä T u ru s <br />
sa U rs in in k a tu 12 :ss a. M itta<br />
u k s is ta v a s ta a s a ira a n h o i<br />
ta ja<br />
M a rk e tta V isa.<br />
H alukkaat voivat m ittauttaa asem<br />
alla verenpaineensa ja sydänfilm<br />
i saadaan aikaan E K G -kojeeila.<br />
M itta u ksista peritään laborato<br />
rio h in to ja noudaite le va maksu.<br />
E K G -laitteen p iiri on hankkinut<br />
o m illa varo illa a n . V e renpainem itta<br />
rin la h jo itti Tukku-F redrisson,<br />
jo n k a e d u sta jin a la h jo itu ksen luovu<br />
ttiv a t to im itu s jo h ta ja Risto K arhi<br />
ja h a llin to jo h ta ja O lavi Sundell.<br />
Lahjo itu ksen o ttiv a t vastaan to i<br />
m in n a n jo h ta ja T auno Leino ja<br />
teollisuusneuvos Pentti Sarkam ies.<br />
S Y D Ä N T A U T IP M R IN<br />
2 0 -V U O T IS J U H L A<br />
V arsinais-S uom en S ydäntautip<br />
iirin 2 0 -vuotisjuhlaa v ie te ttiin sydänsunnunta<br />
in a 1. 2. <strong>1976</strong> T urun<br />
konse rttita lo ssa . Tervehdyspuheen<br />
p iti p iirin p u h e e n jo h ta ja te o llisuusneuvos<br />
Pentti S arkam ies ja<br />
ju h la e site lm ä n professori Veikko<br />
K allio. T urun kaupungin tervehdyksen<br />
to i apula iskaupungin sih <br />
te e ri M auno A hlgren. M usiikista<br />
huolehti T urun m u siikkio p isto n<br />
kam a rio rkeste ri lä ä n in ta ite ilija O s<br />
mo Vänskän jo h d o lla , laulajatar<br />
S ilja M ellanen laulo i ka p e llim e s<br />
ta ri A lm os M aattolan säestyksellä<br />
ja m ieskuoro Laulun Y stävät dir.<br />
cant. Esko S olasaaren jo h d o lla .<br />
Lahja S alvia n d e rin tytö t esittivät<br />
tanssia ja voim istelua. A n sio m e rkkien<br />
jaon yhteydessä liito n kulta<br />
in e n a n siom erkki o je n n e ttiin p iirin<br />
to im in n a n jo h ta ja T auno Leinolle.<br />
T ila isuus päättyi M aam m e<br />
lauluun.<br />
□<br />
puhui M atti Käm äräinen ja ru o t<br />
siksi A rn e Nym an. M usiikista huolehti<br />
p u h a llin o rkeste ri.<br />
V A R U S K U N N A N<br />
T IL A IS U U K S IA<br />
T urun varuskunnan seppele<br />
s a n k a rih a u d o ille la skettiin k e llo 9<br />
ja varuskunnan jo u k k o je n ju m a <br />
lanpalvelus a lkoi kello 10 Turun<br />
tuom io kirkossa. Jum a la n p a lvelu k<br />
sen päätyttyä varuskunnan kom<br />
entaja, ke n ra a lilu u tn a n tti U rpo<br />
Levo vastaanotti paraatin ja o h i<br />
m arssin tu o m io k irk o n edustaila.<br />
Täm än jä lkeen varuskunnan jo u <br />
k o t m arssivat E e rikin katu a ja A u <br />
rakatua va ltio n virasto ta lo lle .<br />
T urun varuskunnan päällikön,<br />
eversti Pauli K askealan vastaanotto<br />
o li k e llo 15— 17 S irkkala n kasarm<br />
illa .<br />
□<br />
Rakentaminen ja asuminen<br />
kiinnosti turkulaisia<br />
K a u p u n g in jo h ta ja V ä in ö J . L e in o (va s.), k o n tto rin jo h ta ja T a u n o V irta n en ,<br />
m e re n k u lk u n e u v o s N ils W e tte rs te in , n ä y tte ly n jo h ta ja P e rtti N iin is tö ja n äy t<br />
tely n av a a ja , s o s ia a lim in is te ri Irm a T o iv a n e n tu tu s tu v at la s te n p ih a -a lu e -<br />
su u n n itelm iin R a k e n ta m in e n ja a s u m in e n 7 6 -n ä yttely ss ä. — V a lo k . A rvo<br />
S a lm in e n .<br />
■ O s u u s ku n ta T u ru n<br />
M es su t jä rje s ti T u ru n k o n <br />
se rttita lo s s a 18.— 23. 2. -76<br />
R a k e n ta m in e n ja as u m in e n -<br />
n äy tte lyn , jo s sa 78 n ä y tte ille<br />
a s e tta ja lla o li es illä yli<br />
3 0 0 v a lm is ta ja n tu o tte ita 20<br />
m a a s ta . N ä y tte ly tila a o li<br />
kä ytö ss ä 1 043 n e liö m e triä .<br />
A v a ja is tila is u u d e s s a<br />
lausui<br />
te rv e h d y s s a n a t ko n tto rin <br />
jo h ta ja T a u n o V irta n e n ja<br />
av au k se n su o ritti s o s ia a lim<br />
in is te ri Irm a T o iva n en .<br />
Kuusi päivää avoinna olleeseen<br />
näyttelyyn tutustui 19 442 henkilöä.<br />
S unnuntaina kävijäm äärä oli<br />
5 306 ja viim eisenä näyttelypäivänä<br />
3 451. Vuonna 1974 vastaavaan<br />
näyttelyyn tutustui yhdeksän päivän<br />
aikana 18 891 henkeä. Suom en<br />
A s u n to liitto jä rje s ti Turun suom<br />
enkie lise llä työväenopistolla 19.<br />
2. <strong>1976</strong> keskustelutilaisuuden, jo n <br />
ka teem ana o li "A sunto je n ja<br />
asuinym päristön tu rvallisuuden ja<br />
ihm isystävällisyyden e distäm inen".<br />
M eri Kutsuu ja Vapaa-aika 76-<br />
näyttely jä rje ste tä ä n 3.— 11. 4. <strong>1976</strong><br />
sekä K e ittiö -76-näyttely 19.— 23.<br />
11. <strong>1976</strong>.<br />
V E K A R A 7 6 -N Ä Y T T E L Y<br />
S Y Y S K U U S S A<br />
V a ltakunnallinen lasten ja n uorten<br />
tu o tte ita ja palveluksia esittelevä<br />
Vekara 76-näyttely jä rje s te <br />
tään T urun konserttitalossa 17— 19.<br />
syyskuuta. N äyttely liittyy Turun<br />
päivään, jo n k a teem ana 19. 9. on<br />
lapsi.<br />
V ekara 76-näyttelyn päätuoteryhm<br />
ät ovat lasten vaatteet, lasten<br />
kalusteet, le ikkika lu t, a skartelu- ja<br />
piirustusvälineet, vauvanhoitosarja<br />
t ja -tarvikkeet, la ste n kirja t, iaslenvaunut,<br />
leikkikenttä välin e e t, lasten<br />
h arrastusvälineet jne. Myös<br />
lasten ja nuorten e rila is ia harrastusm<br />
uotoja, u rh e ilu to im in ta a sam<br />
oin kuin lastentarha-, seim i- ja<br />
päiväkotitoim intaa esitellään.<br />
S uunnitte illa on mm. nukketeatteriesityksiä,<br />
p iirre tty jä film e jä ja<br />
lasten elokuvia, satutunteja, ohja<br />
ttu ja le ikkejä, lasten m uotinäytöksiä,<br />
lasten la u lu kilp a ilu , huutokauppa<br />
lapsille , lem m ikkieläinnäyttely,<br />
la stenkutsut ja lasten<br />
konsertti.<br />
O suuskunta T urun M essujen<br />
h allituksen puheenjo h ta ja n a toim<br />
ii m erenkulkuneuvos N ils W etterstein<br />
ja varapuheenjohtajana<br />
to im itu sjo h ta ja H eikki Löyttyniem i.<br />
□<br />
HÖYRYLAIVA O sakeyhtiö Boren<br />
1930-luvun alussa rakennettu talo<br />
Linnankatu 36:ssa ja naapuritontti<br />
Linnankatu 34 on m yyty Urak<br />
o its ija t O y:lle, jo ka rakentaa<br />
to n tille uuden talon, jo sta Boreyh<br />
tiö lle varataan ta rkoitu ksenm u <br />
kaiset to im isto tila t. U ra ko itsija t<br />
O y suoritta a nykyisessä B oren talossa<br />
p e ru ste e llisia korja u stö itä .<br />
Jos uuden talo n rake n n u styö t vo i<br />
daan a lo itta a ensi syksyn aikana,<br />
talo valm istuu vuodenvaihteessa<br />
1977— 78.<br />
e o li siilo n ku Portsan assijoi<br />
S o li m äärä ruveta vähäm penkom a<br />
ja tonne T yäväeopisto ju h la sali oli<br />
kokkontunu m elkkest koko Portsan<br />
kaupunkiosa asukkat juttelem a ja<br />
keskustelem a om an kaupunkiosas<br />
ko rtte le itte ja talo je n kohtaloist.<br />
Siäl salis istusivas s itt oikke siin<br />
ylhäl e sintym islaval Turku Seura ja<br />
Turun kaupunki erustajat, arkkite<br />
h rit ja rakennusm estarit ja eri<br />
pualu e itte jäseni ja sinne oli pyyretty<br />
m untki tulem a ja lausum a<br />
jo tta m iä lip ite i Portsan kysymyksest.<br />
Ku mää o li jo aikasem m i kirjo t-<br />
tanu sim m ose paperin nii ei mun<br />
tarvinnu tehrä m uuta ku lukke se<br />
vaa lä p itte ja sim m ottos mää sitt<br />
oli assias om an osan tehny.<br />
M ut ku siäl sai jokane sanno<br />
omam m ielipites nii siin sitä sitt<br />
saatti kuulla vähä yhtä sun toista.<br />
Toisep puhusiva ja pualsivak koko<br />
Portsa hävittäm ist ja toiset taas<br />
o liva jy rk ä s t sitä vasta.<br />
Eikä siin lopultakka m ihinkkäs<br />
yksm iälisyyte päästy, m utt niim pal<br />
senttä saatti aikka, ett päätetti<br />
oro tta koko rakennussuunnitelm a<br />
valm istum ist, jos s itt vast voittais<br />
tehrä vähä enem än koko assiam<br />
pualest.<br />
N iinku mää tosa alus jo sanosi<br />
nii tämä kokous p ire tti 23 päivä<br />
m aaliskuuta 1972 ja siitä ki o jo pian<br />
kulunu kokonaist neljä vuatta, eikä<br />
assiass sunkka oi viäl päästy kovim<br />
pa ljo e ttippäi. Kaupunkin tila sto <br />
toim istoni pualest o viim e vuare<br />
alus lähetetty jo n kula in e plakatti<br />
m onell p o rtsalaisell ja siin om pyyretty<br />
kaikelaissi tia ro i asum isest,<br />
huanetten ko rja u ksist ja m ukavuksist<br />
ja lopuks viäl koko Portsan säilyttäm<br />
isest ta ik hajottam isest. M ittä<br />
lo p u llis t tia tto koko jutum päättym i-<br />
sest ei kuitenka viäl oi kuulunu, nii<br />
ett sitä täsä ny erelles oroteta,<br />
s e niälkke ku to i tila sto tu tkia O. A.<br />
Jokina sai valm iks sen T ila sto to i<br />
m iston tutkim ukse 1975 aluss.<br />
M utt vaikk mää täsä ole nä:mp<br />
a ljo puhunu P ortsa-asioist nii mum<br />
piti kertto o ikkiastas s iit yhrest Iräsenkarum<br />
m uijast ku kans o li siäl<br />
kokoukses mukan. Ja ku Lehtose<br />
V ilski o li koko aja pärm äntänny, ett<br />
kyl noip Portsa vanhat rytäskät sais<br />
jo kaik vaa hävittä ja rakentta tilal<br />
kom joi kerrostaloi, nii siilo se m uija<br />
pyysi puhevuaro ja rupes koval<br />
äänel paasam a: "E tt kyllm ar Lehtose<br />
V ilskil ny o hyvät oltavat ku o<br />
suuret lu ka lit ja kaikk m ukavuret<br />
ja asu toisem puale vuarest viäl<br />
tuall M alorkal ta ik K anariasaaril,<br />
m isä m ahta assukka siäl etelä aurin<br />
ko n i paistess. Mää ole lapsuuresta<br />
asti asunu tuall Iräsellkarul<br />
ja ku siäl kans o ruvettu n iit puuta<br />
lo i hävittäm ä, nii mää tu lin tänne<br />
vähä pualustam a niitten säilyttäm ist,<br />
sentähre et m ist köyhät ihm iset sit<br />
saava asunoi, jos kaik vanhat halvat<br />
puutalohuanet h ävitettä?"<br />
Kyl sem m uijam puhett hiuka<br />
hym y suupiäles kuunneltti, vaikkei<br />
s iit sen suurem ppa num ero tehtykkä.<br />
M ut hyvi se puhus eikä<br />
sunkka herm ostunu nii suurenka<br />
yleisö eres. Mää tunne hyvin koko<br />
ihm ;se ja tiärä, ett se o aika plätö<br />
suustas ja sentähre mum piti kertto<br />
sam ast m uijast yks toin e ju ttu ja<br />
tapaus, ku hän soitti kerra puhelimes<br />
yhrel lääkäril.<br />
Mä tiä rä hyvi, ett koko ihm ine o<br />
hiukan kivuloine kans, eikä n ii hiukanka.<br />
S il o jo m one vuare aja ollu<br />
sim m cssi m e rkillissi vatavaivoi, eikä<br />
lääkärit oi päässy niist selvil. Sentähre<br />
m uija o li päättäny kääntty<br />
o ikke jonku pesialistim puale ja<br />
s o itti sitt yhrel professoril, jo s hän<br />
pääsis niinku vasta-otol. No siäl oli<br />
tiätenki sim m one naine vastam as ja<br />
se kysys heti hianol ääneläs:<br />
' O letteko aikasem m in o llu t professorin<br />
potila a n a ? ". M uija vastas<br />
heti: "E m m ää oi enne ollu mut nyt<br />
mä tu lis in ." "E i professori voi ottaa<br />
vastaan uusia p o tila ita " kuului jälle<br />
hieno vastaus. Ja siihen päättyski<br />
sitten koko keskustelu.<br />
Mut vatavaivat jatkusiva niinku<br />
ennenki ja yhten päivän m uija päätti<br />
taas soitta professoril. Vastaus<br />
o li tä lk i kertta sam a ku ere llise lki<br />
kerral. Ja nyt m uija vast anto luurisso<br />
tulla "m itä kuulus ja kuka<br />
Portsast<br />
ja viiliä<br />
m uistki<br />
assioist<br />
käski". Nai siin s itt keskusteltti:<br />
"M ä ä ole jo usseman kerra pyytäny<br />
päästä v a s ta o to l... Kum m one helvetin)<br />
professori se oikke o kute<br />
se saa potila ita s parantum a, ett<br />
to ise kki pääsis v a s ta o to l... ja kyl<br />
ne potila kki ova m erkiiissi, ete<br />
nekkä eres sit kuale, e tt toisep<br />
pääsis heijä tilales. ..<br />
Toisesa pääs lyätti puhelin äkäsest<br />
kiine niinku e reliselki kerral ja<br />
s iihe se praakkam ine s itt taas loppus.<br />
Mut m uija ei päässy vaivoistas<br />
ne jatkusiva vaa niinku ennenki.<br />
Sit m uija keksis, et hän m eneki<br />
noitte kolm em m arka lääkäritte<br />
tykö jo n kkus terveyskeskukse ja ku<br />
hän siäl Iräsellkarull asus n ii hän<br />
paino sinne Vanha vaivastalon taik<br />
onk se ny sinne vanha R uika sairala.<br />
M ut ei sinnekkä vaa n ii helpol<br />
päässy ja m uijal annetti sim m one<br />
lappu, et hän sais tu lla kahre v iikoin<br />
pääst. K erranki s itt senttä<br />
hiuka jo onnistus ja m uija läksi<br />
takasi kottippäi paljo ilosem al m iälel.<br />
Ku toi kaks viikko sit lopulta ki oli<br />
kulunu, nii p otilas nähti siäl terveyskeskukse<br />
orotushuanes istuva om as<br />
pilttussas, sim m ossi ku siäl o, ja<br />
ei kestänykkä kaua ku huure tti hänenki<br />
nim es ja siltaval hänki sitt<br />
pääsi lääkärim puheil. H yväm päivän<br />
toivotu ste jä lkke lääkäri pyysi potilast<br />
istum a ja kysys sam as: "N o<br />
m ikäs tätä potila sta sitten oikein<br />
vaivaa?” Potilaan vastaus o li valm is<br />
m elkkest ennenku to h to ri viäl o li lopettanukka<br />
kysym ykses ja hän sanos:<br />
"Juu herra to h to ri, jo s mää<br />
sen tiä tä isi nii em m ää sitä tä ä lt<br />
tu lis kysym änkkä, m ut sem m ää<br />
tiärä, e tt m un vatasan o jo kauva<br />
ollu kaikelaissi vaivoi tosa vasem al<br />
pualel.”<br />
"Jaaha, ja a h a ", sanos to h to ri ja<br />
pyysi p otilasta ottam a vähä vaattei<br />
pois, "tu tkita a n , tu tk ita a n ." M ut samal<br />
hän huam as potilam pääs sim <br />
m ose kam alan k ro lla m iss o li vähä<br />
io kalai nauha ja fä rillis i tekokukkasi<br />
a sen jälkke, to h to ri sanos:<br />
' M enkkää nyt tuonne eteiseen ja<br />
ottakaa tuo härveli päästänne ei<br />
täällä sisällä sellaisia ta rvita ." Ja se<br />
on kans yks m e rkilin e ass;a, et<br />
naiset tahtova joka paikas p ittä vaa<br />
hattus p ä ä s ä s ...<br />
Potilas tiä te n ki teki niinku käsketti<br />
ja tu li sit takasi ja rupes riisum<br />
a liiveiäs ja m uit m unterinkeias.<br />
Siin laveril to h to ri sit p aineli potilan<br />
vatta vähä joka puale lt o ik k e tavalise<br />
kovi, niinku täm ä o li pyytäny ja<br />
siin sam al hän m utisi hilja kse s:<br />
"Juu kyllä täällä pyydetään peruste<br />
e llisia tutkim u ksia asioista, joista<br />
ei tiedetä yhtään m itään, m utta ei<br />
kolm ella m arkalla niin e rinom aisia<br />
tutkim uksia toim iteta. . ." Ku hän sit<br />
o li aikas painaskellu potila n vatta<br />
ylt vm pärs, ni assia o li klaari ia<br />
potilas sai jonku laoun kättes. m ihi<br />
oli kiriotettu lääkkei. otettavaks<br />
kolm e kertta päiväs, niinku to h to ri<br />
sanos.<br />
Sim m ottos se tu tkim u s sit päättys<br />
eikä p otilas ollu kuulevanas m itä<br />
sanotti, pani n iit liivejä s ja knapeias<br />
vaa kiine ja funteeras, ett kvlmar<br />
täm äki ta is olla vhtä tyhjän<br />
kans niinku ne m uukki lääkärireisut.<br />
Hyväst vaa ja kiito s sanos p o tilas,<br />
sit ku o li saanu vaattet ylle s ja<br />
s :he vastaotto päättys.<br />
Ku m uija s it käveli h ilja k s illa s<br />
kottip p ä i sinne Iräselkarul, n ii hän<br />
funteras vähä kaikki assioi m ut<br />
erikoisest saira u tta s ja ju tte li itte k-<br />
ses siin kävelessäs, et: "K yl o viäl<br />
oaljom parantam ist nois sairaurehoitoassiois.<br />
Ensiks ihm in e k o itta<br />
henkes erest päästä lääkä ri vasta<br />
o to ll ja sit ku sinne lo p u lta s pääse<br />
ni kaik o ku ite ski yhtä pitkä ku<br />
leviäki, ei niist m ittä appu saa. . .<br />
Kyl mää sen ny ittestän tiärä. Mää<br />
ole käynv jo n iim one lääkärim p uheil<br />
etem mää enä tiä rä kkä ja sam a-<br />
laine mu vattan o, sam alaissi vaivoi<br />
vaa, va ikk mä ku im p a ljo söisi noit<br />
kaikem ailm am p ille re i ja lääkkei.<br />
M ut se m unt kyl h a rm itta viä lä ki,<br />
et to i terveyskeskukse kolm em arka<br />
lääkäri kehtas haukku m un hiano<br />
hattutan. S itä harm itti vissi, ku<br />
häne om al m uija la ska ei o llu noi<br />
fiin i krolla.<br />
Turussa 10. 2. <strong>1976</strong>.<br />
ALLA N S A LO M AA
Turun Pyrkivä toiminut<br />
seitsemän vuosikymmentä<br />
P en tti Honkasalo<br />
Pyrkivän nykyiselle puheenjo<br />
h taja lle Pentti H onkasalolle<br />
o jennettiin pääjuhlassa seuran<br />
kulta inen plaketti n:o 2. Hän on<br />
hoitanut seuran luottam ustehtäviä<br />
yli 40 vuotta, mm. pu heenjohtajuutta<br />
vuodesta 1960 lähtien.<br />
T u run (M aarian) P yrkivä<br />
perustettiin Raunistulan<br />
työväenyhdistys Tarm on ta <br />
lossa tam m ikuun 23 päivänä<br />
1906 pidetyssä kokouksessa,<br />
johon o sallistui 63 henkilöä.<br />
70-vuotistaipaleellaan seura<br />
on suorittanut to im ialueellaan<br />
arvokasta ja tu lo ksellista<br />
työtä urh eilu n eri saro<br />
illa unohtam atta henkisen<br />
kasvatustyön m erkitystä.<br />
M erkkivuo den ju h liin liittyi<br />
useita tapahtum ia: muistolaatan<br />
paljastus, ju h la ko <br />
kous, nuorten juhla, va lo <br />
kuvanäyttely, pääjuhla ja<br />
TU L:n hallim esta ruuskilp a i<br />
lut.<br />
Perjantaina 23. 1. <strong>1976</strong> paljastettiin<br />
m uistolaatta Tarm on talon<br />
seinässä. Paljastuspuheen piti<br />
opettaja Ju kka Siren. K un niavartiossa<br />
olivat seuran urh eilijat<br />
R iitta R intala ja Ismo Salm i. T i<br />
laisuuden jälkeen pidettiin samassa<br />
talossa juhlakokous. Seuran<br />
kultaisen ansiom erkin saivat V iljo<br />
Vanne, Leea Valtanen, Terttu<br />
Honkasalo, A im o H onkasalo ja<br />
Lasse Gustafsson.<br />
Lauantaina 24. 1. <strong>1976</strong> nuoret<br />
ju h liva t vuonna 1955 valm istuneessa<br />
seuran urheilutalossa. S unn untaina<br />
25. 1. <strong>1976</strong> aam upäivällä u r<br />
heilutalossa oli juhlavastaanotto.<br />
Y li 200 yhteisöä ja yksityistä kävi<br />
kukkineen ja lahjoineen tervehdyskäynnillä.<br />
Ko nserttitalon yläaulassa<br />
avattiin sunnuntaina valokuvanäyttely.<br />
Pääjuhlassa konserttisalissa<br />
lausui tervehdyssanat<br />
Terttu H onkasalo ja juhlapuheen<br />
piti TU L:n puheenjohtaja Osmo<br />
Kaipainen. Seuran ohjelm aryhm ät<br />
esittivät m onipuolisen ohjelm asarjan<br />
ja lisäksi ohjelm assa oli seuran<br />
toim intaa vuosikym m enien<br />
saatossa esitellyt kavalkaadi. Lausuntaa<br />
esitti näyttelijä V eikko S in i<br />
salo ja m usiikista huolehti Turun<br />
työväenyhdistyksen torvisoittokunta.<br />
Perustajajäsenet Nestori Venho<br />
ja Väinö Karve kukitettiin. Seuran<br />
ansiom erkki ojennettiin seuraaville:<br />
Heikki Grönlund, Seppo Grönlund,<br />
M a ija Hagman, Juhani Honkasalo,<br />
Jukka Jalava, Kalevi Kaimio,<br />
Hannu Lindholm , Pirjo M auri,<br />
V ilho Sulonen, Kim m o Tuomi<br />
ja Raija W erm anen. Opetusm<br />
inisteriön myöntämän ansiom erkin<br />
saivat Terttu Alhonen, Pekka<br />
Leppänen, Jukka Jalava ja Raili<br />
H onkasalo sekä TU L:n ansiom erkin<br />
Rainer Forss.<br />
Seuran nykyisen johtokunnan<br />
kokoonpano on seuraava: Pentti<br />
Honkasalo (pj), Jarm o H arju (siht.)<br />
Lasse Gustafsson (rh), Terttu Honkasalo,<br />
Seppo Grönlund, Heikki<br />
Grönlund, Hannu Lindholm , Raija<br />
W erm anen, Aim o Honkasalo, Juhani<br />
Honkasalo ja kunniapuheenjohtaja<br />
Väinö Karve. Seuran puheenjohtajina<br />
ovat toim ineet Yrjö<br />
Heimovaara, Y rjö Haapio, Jussi<br />
Vainio, A rvo Toivonen, A rttu ri A h <br />
ti, Hannes Heikonen, H ilda Koskinen,<br />
Väinö H eikonen, Hannes Rai-<br />
Viljo Vanne<br />
70-vuotisjuhlakokouksessa<br />
seuran kultainen ansiom erkki<br />
ojennettiin mm. V iljo Vanteelle,<br />
joka on seurassa hoitanut useita<br />
luottam ustehtäviä, mm. seuran puheenjohtajuutta.<br />
Nykyisin hän on<br />
P yrkivän Urheilutalosäätiön h a llituksen<br />
puheenjohtaja.<br />
Väinö Karve<br />
Pyrkivän kunniap uheenjo htaja<br />
Väinö Karve hoiti seuran rahastonhoitajan<br />
tehtävää vuosina 1909<br />
— 1971, siis 62 vuotta. Nykyisin<br />
87-vuotias Karve, jo lle aikaisem <br />
min on myönnetty seuran kultainen<br />
plaketti n:o 1, osallistuu edelleen<br />
aktiivisesti seuran johtokunnan<br />
kokouksiin.<br />
tio, Väinö Karve, Paavo Hurme,<br />
Em il Forsman, V iljo Vanne, V iljo<br />
Kiviniem i, M arkus Vairinen, A rtlu r<br />
Sundelin, W iljam Salo, V ilho M a r<br />
janen ja Pentti Honkasalo. □<br />
K U P IT T A A LLA järjestetystä Zoomin<br />
ja Konkarien jääkiekko-ottelusta<br />
saaduilla tu lo illa on hankittu<br />
kolm e rullatuo lia Paim ion keskuslaitoksen<br />
potilaille. Lahjan luovuttivat<br />
veteraanip elaajat Orjo<br />
Jalava, B ror Grönberg ja Tim o<br />
Sällylä. Vastaanottajina olivat<br />
keskuslaitoksen joh taja Seppo O i<br />
nonen ja kuntainliiton edustajana<br />
M artti Ratu.<br />
TURUN Latu, M aarian Mahti,<br />
Paattisten Pam aus ja Ruskon Y ritys<br />
järjestivät sunnuntaina 8. 2.<br />
<strong>1976</strong> laturetken, johon osallistui<br />
510 hiihtäjää. Pitem m än m atkan<br />
45 kilom etriä sivakoi 130 osanottajaa.<br />
Muut hiihtivät lähes 30 kilo <br />
m etrin matkan. Vanhin osanottaja<br />
oli 80 ikävuottaan lähestyvä johtaja<br />
Niko Salonen.<br />
P o r in P r ik a a tin<br />
3 5 0 -v u o t is j u h la t<br />
■ Maanantaina helm ikuun<br />
16. päivänä tu li kuluneeksi<br />
350 vuotta Porin Prikaatin<br />
perinnejoukko-osaston perustam<br />
isesta, josta käskyn<br />
antoi vuonna 1626 Ruotsi-<br />
Suomen kuningas Kustaa<br />
II Adolf m ääräten sotam arsalkka<br />
Kustaa Hornin m uodostam<br />
aan rykm entin lähinnä<br />
Satakunnan alueelta. Ensi<br />
vuosikym m eninä joukkoosastoa<br />
nim itettiin aina kom<br />
entajan mukaan, mutta<br />
vuodesta 1674 sen nim eksi<br />
vakiintui Porin Rykmentti.<br />
1700-luvulla nimeen tuli lisäliite<br />
Kuninkaallinen. N ykyisen<br />
nimensä Porin Prikaati<br />
sai vuonna 1957. Vuodesta<br />
1963 lähtien Porin Prikaati<br />
on sijoitettuna Säkylän<br />
H uovinrinteellä.<br />
350-vuotisjuhlallisuudet aloitettiin<br />
H uovinrinteellä lauantaina 14.<br />
2. <strong>1976</strong> om aistenpäivillä, jonka<br />
avauksen suoritti everstiluutnantti<br />
Tapio Santalahti. Varuskuntakuoron<br />
ja Varuskuntasoittokunnan<br />
esitettyä Porilaisten marssin kapteeni<br />
Pekka Kinkku johti taistelunäytöksen<br />
urheilukentällä. Päivän<br />
ohjelmassa oli lisäksi päivällinen,<br />
tutustum inen asenäyttelyyn ja<br />
viestihiihto kilp ailujen palkintojen<br />
jako. Elokuvasalissa esitettiin 350-<br />
vuotisjuhlia varten tehty elokuva<br />
Porin Prikaatista.<br />
Illansuussa suoritettiin kunnianosoitukset<br />
mm. Turun Porilaispatsaalla,<br />
jo lle seppeleen laskivat<br />
kapteeni Tim o Huhta, ylikersantti<br />
Paavo Leppänen ja oppilas Jari<br />
Lehtonen. Illa lla oli sotilaskodissa<br />
varusm iesten viihdytystilaisuus ja<br />
varuskuntakerho lla kutsuvieraiden<br />
porilaisilta.<br />
PU O LU STU SVO IM AIN<br />
K U LTA IN E N A N S IO M ITA LI<br />
PO RIN P R IK A A TILLE<br />
Sunnuntaipäivä 15. 2. <strong>1976</strong> sai<br />
juhlavat puitteet. Kenttähartauden<br />
Säkylän kirkkom äellä piti kenttärovasti<br />
Y rjö Massa. Ohim arssin<br />
jälkeen paljastettiin Porilaiskivi ja<br />
Rakentajanlaatta, jotka Porin Prikaati<br />
luovutti Säkylän varuskunnalle.<br />
Paljastuspuheen piti everstiluutnantti<br />
Alpo Fasta.<br />
Iltapäivällä paljastettiin toimiupseerikerho<br />
lla ypäjäläisen taiteilija<br />
Tuure Kaunelan maalaamat<br />
m uotokuvat sotilasm estareista Into<br />
Hemberg, Matti Kuisma, Aarne<br />
Kuloma, Eero Laine ja Aarne Sairo.<br />
Paljastuspuheen piti everstiluutnantti<br />
Erkki Silvo.<br />
Päiväjuhlan avauksen suoritti<br />
Porin Prikaatin komentaja, eversti<br />
Jukka Suviniem i ja juhlapuheen<br />
piti Lounais-Suomen Sotilasläänin<br />
kom entaja, kenraaliluutnantti Urpo<br />
Levo. Puolustusvoimain tervehdyksen<br />
toi puolustusvoimain kom entaja,<br />
kenraali Lauri Sutela, joka luovutti<br />
juhliva lle prikaatille puolustusvoim<br />
ain kultaisen ansiom italin.<br />
M usiikista vastasi Turun Varuskuntasoittokunta<br />
musàikkikapteeniluutnantti<br />
Esko Juuren johdolla,<br />
korpraali Vesa-Pekka Jüdin lausui<br />
Tauno Peltomäen kirjoittam an<br />
juhlarunon ”Perinteiden silta ”.<br />
Juhla päättyi Maamme-lauluun.<br />
350-vuotisjuhlat päättyivät varuskuntakerholla<br />
järjestettyyn juhlailalliseen.<br />
□<br />
Hirvensalon<br />
Heitto<br />
50-vuolias<br />
■ U rheiluseura H irvensalon<br />
Heitto perustettiin 26.<br />
2. 1926 Johanssonin torpassa<br />
Pikisaaressa. Perustavaan<br />
kokoukseen osallistui<br />
viitisenkym m entä hirvensalolaista.<br />
Vireästi alkanut<br />
toim inta lakkautettiin 14<br />
vuoden ajaksi vuonna 1930<br />
ja tänä aikana urheilutoiminnasta<br />
vastasi H irvensalon<br />
Ennätys. Hirvensalon<br />
Heiton toinen perustava<br />
kokous pidettiin 20. 12. 1944.<br />
Seuran ensim m äiseksi puheenjohtajaksi<br />
va littiin v.<br />
1926 Atte Engström, sihteeriksi<br />
Aksel Siland er ja rahastonhoitajaksi<br />
Uno Honka.<br />
Lauantaina 28. 2. <strong>1976</strong> H irvensalon<br />
urheilutalossa järjestetyssä<br />
50-vuotisjuhlassa tervehdyssanat<br />
lausui seuran puheenjohtaja B runo<br />
H elenius ja juhlapuhujana oli<br />
työvoim am inisteri Paavo Aitio.<br />
Näyttelijä Esko Salm inen esitti<br />
katkelm ia Seitsem ästä veljeksestä<br />
ja Num m isuutareista. Perustajajäsenet<br />
Atte Engström, Aksel S i<br />
lander, Y rjö Laine, Arttu Num m e<br />
lin ja Sulho Nurm inen kukitettiin.<br />
Seuran ensim m äiseksi kunniapuheenjohtajaksi<br />
kutsuttiin Y rjö Laine,<br />
joka hoiti Heiton puheenjohtajuutta<br />
23 vuoden ajan.<br />
Lisäksi kukitettiin v. 1944 toiseen<br />
perustavaan kokoukseen<br />
osallistuneet Tauno Salm ela,<br />
Heikki Salm ela. Olavi Reuna, Ilona<br />
Reuna, Kaarina Reuna, Eino<br />
Nurmi, A lli Henriksson, A ili Kanto,<br />
A arre Kanto, Matti Koivu, Åke<br />
Koivu ja Tauno Virm olin.<br />
Juhlavastaanotolla seuralle esitettiin<br />
kym meniä tervehdyksiä.<br />
Seuran nykyisen johtokunnan kokoonpano<br />
on seuraava: Bruno He-<br />
Toimitiissili<br />
teerin<br />
pöydältä<br />
P U O LA LAN kansakoulu vietti<br />
torstaina 19. 2. <strong>1976</strong> 20-vuotisjuhliaan.<br />
Tuolloin oli ka ikilla halukkailla<br />
tilaisuus tutustua avoim ien<br />
ovien päivänä koulun toim intaan.<br />
M erkkipäivää juhlistam aan oli jä r<br />
jestetty myös kaksi Kalevala-aiheista<br />
juhlaa. Puolalan koulu saavutti<br />
kahdenkym m enen vuoden iän<br />
jo viim e syksynä, mutta koulun<br />
vihkiäisistä tuli helm ikuun 19. päivänä<br />
kuluneeksi 20 vuotta. Puolalan<br />
koulun vihki käyttöönsä a rkkipiispa<br />
Ilm ari Salomies. Turun<br />
kansakoululaitoksella oli 1950-luvun<br />
keskivaiheilla suurten ikäluo k<br />
kien takia puutetta koulutiloista<br />
ja vaikein tilanne oli keskikaup ungin<br />
alueella. Tähän tilanteeseen<br />
vaikutti Puolalan koulun rakentaminen<br />
helpottavasti. Nykyisin tilanne<br />
on jo huom attavasti helpompi,<br />
sillä kun lukuvuonna 1957<br />
— 58 koulun toim iessa laajim m illaan<br />
sen tiloissa työskenteli 34<br />
luokkaa ja niissä peräti 1 319 oppilasta,<br />
on koulun oppilasm äärä<br />
tänä vuonna enää hiem an yli 600<br />
eli täysin normaali. Koulun ensim <br />
mäisenä johtajana toim i kasvatustieteen<br />
m aisteri M ikko H irvo ila ja<br />
hänen jälkeensä nykyinen johtajaopettaja<br />
Jouko K erro la vuodesta<br />
1967 alkaen.<br />
★<br />
TURUN ompelu- ja talousammattikoulussa<br />
oli torstaina 12. 2. <strong>1976</strong><br />
yleisöllä tilaisuus seurata m uotinäytöksiä,<br />
luokkiin järjestettyjä<br />
näyttelyjä ja eräiden luokkien työtä.<br />
Muotinäytöksessä vaatetusosaston<br />
oppilaat esittelivät valm istam iaan<br />
vaatteita, koti-, arki-, vapaa-ajan-,<br />
ulkoilu- ja juhla-asuja. Luokkien<br />
näyttelyssä oli esillä mm. vaatteita,<br />
m allin suunnittelua, kaavo ja ja<br />
amm atin tekniikkaa. Lisäksi oli tilaisuus<br />
tutustua ravintotalousosaston<br />
keittiöön. Koulun rehtorina<br />
toim ii Eila Koski.<br />
★<br />
LU O S TA R IN M Ä E N Käsityöläismuseossa<br />
järjestettiin perinteiseen<br />
tapaan laskiaisrieha koko pe rheelle<br />
laskiaissunnuntaina 29. 2. <strong>1976</strong><br />
Ohjelm assa oli liukum äki, koiralenius<br />
(pj), Pekka Koivu (siht.).<br />
Tauno V irm o lin (rh), Tuom o M ännistö,<br />
Osmo Koivu, Å ke Koivu ja<br />
M auno Koivu.<br />
□
vedätystä lapsille , m onotanssit ja<br />
m u s iik k ia K e n ttä keittiö stä sai koko<br />
riehan ajan ostaa hernekeittoa,<br />
la s k ia is p u llia ja kuum aa mehua.<br />
N iin ikä ä n K ahvila K isälli palveli<br />
riehaan osallistu n e ita .<br />
★<br />
T U L:n päivän juhlassa 1. 2. <strong>1976</strong><br />
T urun ko n se rttita lo ssa tervehdyssanat<br />
lausui p iirin varapuheenjo<br />
h ta ja V ilho N um m ila ja ju h la <br />
puheen p iti kansanedustaja Ensio<br />
Laine. O hjelm assa o li runsaasti<br />
p iirin se u ro je n o h jelm aryhm ien<br />
liikunta -, ta n h u - ym . esityksiä.<br />
P iirin p u h e e n jo h ta ja P auli Forss<br />
ja liito n naisto im iku n n a n puheenjo<br />
h ta ja T erttu H onkasalo jakoivat<br />
T U L:n kultaisen a nsiom erkin seura<br />
a ville : A lku K aukonen Turun<br />
W eikot, R eidar N urm i T urun Kisa-<br />
V e ikot ja P entti K o rp ira n ta Pansion<br />
T ähti. Liito n kulta ise n seuratyöm<br />
e rkin saivat A h ti H ietanen<br />
T urun Visat, P entti S ilvennoinen<br />
T urun Pyrkivä, K aino H onkanen<br />
T urun W eikot ja Jorm a Kivi T urun<br />
R ientävä. P iirin v. 1975 parhaana<br />
u rh e ilija n a p a lk ittiin T urun T yöväen<br />
S äästöpankin la h jo itta m a lla<br />
p a lk in n o lla Pekka S uvitie Turun<br />
W eikot, M a rja tta K a llio Paim ion<br />
Y ritys ja T urun P yrkivän ja lk a p a l<br />
lojoukkue.<br />
★<br />
TURUN kaupungin tärkeim pien<br />
nähtävyyksien kävijäm äärät v.<br />
1975 o liv a t seuraavat (sulkeissa<br />
v. 1974 lu vut): T urun linnan 182 776<br />
(181 304), T u o m io k irk k o 125 393<br />
(127 520), K äsityöläism useo 91562<br />
(92 000), Taidem useo 81590<br />
(71 460), W äinö A altosen m useo<br />
55 938 (54 325), B io lo g in e n museo<br />
40 742 (34 848), S ibeliusm useo<br />
27 452 (24 747), M useoapteekki<br />
12 542 (11 781), Y lösnousem usk<br />
a p p e li 6 910 (6 005), Ett Hem<br />
3 240 (3 203), Pyhän R istin kappeli<br />
978 (1 426) ja P aattisten museo<br />
216 (65). K upittaan lähteeseen<br />
tu tu stu i 40 104 h enkilöä, jo is ta<br />
T urun M essujen aikana 15.— 24. 8.<br />
33 752 henkilöä.<br />
★<br />
TURUN ylio p isto n Paasikivihuoneessa<br />
o li tam m ikuussa esillä<br />
Ranskan k ie le llä ju lk a is tu ja sanoma-<br />
ja a ikakausle h tiä yli 60:sta<br />
maasta. R uotsista S uom een tu llu t<br />
nä ytte ly ja tk o i täältä m atkaansa<br />
N e u vosto liitto o n . Näyttelyn jä rje s ti<br />
Ranskan suurlähetystö, jo ta näyttelyn<br />
pystytystyössä T urussa autto<br />
i ylio p isto n lehto ri Josette Ducarn.<br />
★<br />
M A A LIS K U U N alussa ote ttiin<br />
käyttöön V artio vu o re n m ä e lle va l<br />
m istunut N euvo sto liito n Turun<br />
p ä äkonsulaatin uusi rakennus,<br />
jo n k a pin ta -a la on 1 100 n eliöm etriä.<br />
S uom en u lkoasia in m in iste riö n<br />
o m istam a rakennus tu li m aksam<br />
aan 4,8 m ilj. m arkkaa. Se käsittää<br />
pääko n su lin virka-asunnon lisäksi<br />
h e n kilö kunnan asunnot, to i<br />
m isto h u o n e e t ja edustustilat.<br />
V uokra so p im u kse n a lle k irjo ittiv a t<br />
Amerikan päivät<br />
Turussa<br />
alkukesällä<br />
T u ru ss a jä rje s te tä ä n ensi<br />
ke sä ku u n 1 1 . - 1 3 . p äivin ä<br />
A m e rik a n p äiv ä t Y h d y s v a l<br />
ta in 2 0 0 -v u o tis ju h lie n jo h <br />
d o sta. A m e rik a n p äivie n<br />
p ä ä ta p a h tu m a t<br />
kesk itty vä t<br />
ke sä ku u n to ise n viiko n lo <br />
pu lle.<br />
A m erikan päivien kunniavieraaksi<br />
odotetaan Susan Fordia. Päivien<br />
yhteydessä pyritään toteuttam aan<br />
m odernin m aalaustaiteen edustajan,<br />
Jim D inen näyttely Turun T a i<br />
dem useon tiloissa sekä valokuvanäyttely<br />
"A m erican R eflects"<br />
W äinö Aaltosen m useossa. N iin <br />
ikään on The M irecourt T rio lu <br />
p autunut saapum aan A m erikan<br />
päiville.<br />
A m erikan päivien pääjuhla tu l<br />
taneen järjestäm ään Turun konserttisalissa<br />
lauantaina 12. 6. Juhlassa<br />
puhuu a p u laisulkom inisteri<br />
Josefh Sisev. Päivien järjestelyistä<br />
vastaa erityinen jä rje ste lyto im ikunta<br />
puheenjohtajanaan O lavi K oivukangas<br />
ja sihteerinään M arja-<br />
Liisa H ow ell.<br />
□<br />
21. 1. <strong>1976</strong> pääkonsuli N ikolai<br />
Jevgrafov ja ulkoasiainneuvos<br />
Ensio H elaniem i N euvostoliiton<br />
pääkonsulivirasto on to im in u t Turussa<br />
vuodesta 1968 lähtien.<br />
★<br />
TURUN kaupungin raittiu sla u ta <br />
kunnan aloitteesta järjestetään<br />
Turussa, Naantalissa, Raisiossa ja<br />
K aarinassa ra ittiita eläm äntapoja<br />
korostava teem avuosi "O le t esim<br />
erkki” . Turussa ja Raisiossa<br />
ovat m ukana myös kaupunkien<br />
terveyslautakunnat. Kam panjan<br />
avulla halutaan korostaa henkilö <br />
kohtaisen esim erkin suurta m erkitystä<br />
terveiden eläm äntapojen<br />
edistäm istyössä. Ensim m äisenä<br />
teem ana on kevätkauden kestävä<br />
tupakan vastainen rynnäkkö. Kevään<br />
aikana toim itetaan kouluille,<br />
jä rje s tö ille ja työ p a iko 'l'e valistavaa<br />
näyttelym ateriaalio. Tupakkakam<br />
panja huipentuu huhtikuun 25<br />
— 29 päivinä jä rje s te le v ä ä n "Irti<br />
tupakasta viidessä päivässä"-<br />
kurssiin, jonka p itO D a ik k a on Turun<br />
konserttitalo. 'O let esim erkk<br />
i” -kam panjan m uina erityisteem<br />
oina ovat liikenneraittius ja ra ittiit<br />
vaihtoehdot. K am oanjavuodesta<br />
suoritetaan Turun yliopiston sosiologian<br />
laitoksella kolm e tutkim usta.<br />
★<br />
LO UNAIS-Suom en S yöpäyhdistyksen<br />
naistoim ikunnan hankkim at<br />
6 500 m k on luovutettu yhdistykselle<br />
käytettäväksi rintarauhassyöpäpotilaiden<br />
jä lkih o ito o n ta r<br />
vittavien kuntoutusvälineide n hankintaan.<br />
Lahjan luovuttivat nais-<br />
N uorison<br />
taidetapahtum a<br />
Turussa<br />
■ T u ru n k a u p u n g in n u o <br />
ris o - ja te a tte rila u ta k u n n a t<br />
jä rje s tiv ä t y h teistyö s sä ku n <br />
ta ta s o n n u o ris o n ta id e ta p a h <br />
tu m a n la u a n ta in a 14. 2. <strong>1976</strong><br />
T u ru n<br />
työ v ä e n o p is to s s a .<br />
s u o m e n k ie lis e s s ä<br />
T än ä<br />
v u o n n a ta p a h tu m a n aih e in a<br />
o liv a t te a tte ri ja lausu n ta .<br />
S e u ra a v a v a ih e o li lä än in<br />
n u o ris o n<br />
ta id e ta p a h tu m a<br />
T u ru s s a m a a lis k u u n 6. p ä i<br />
v ä n ä . V iim e in e n v a ih e on<br />
v a lta k u n n a llin e n<br />
ta id e ta p a h tu m a<br />
n u o riso n<br />
T a m p e re e lla<br />
Lausunnan arvostelutuom areina<br />
to im ivat H eljä K arja la in e n , Leena<br />
R iihim äki ja O ili Suom i. T uom aristo<br />
o li ilo in e n siitä, että uusia esitysm<br />
uotoja on keksitty, m utta niitä<br />
varten tu lis i o lla om a sarjansa.<br />
Edelleen tu o m a risto ila h tu i siitä,<br />
että lausuntaesitysten taso oli<br />
huom attavasti noussut edellisestä<br />
taidetapahtum asta . T uom aristo ehdotti.<br />
että n u o re t voisivat valita<br />
rohkeasti uusia runoja, koska vanhat<br />
tra d itio n a a lis e t runot h allitsevat<br />
edelleen esityksissä vahvasti.<br />
N äytelm ien arvostelutuom areina<br />
toim ivat E lina H alttunen, Eira Söd<br />
erholm ja Jyrki V uori. T uom aristo<br />
totesi, että kaikki n u o re t olivat<br />
hyvin innostuneita. E sityksiä o li<br />
kuite n kin vaikeata verrata to isiin <br />
sa, koska ne o liv a t hyvin paljon<br />
toisistaan poikkeavia. T ärkeintä<br />
kuite n kin tuom a risto n m ielestä o li<br />
suuri innostus ja ro o le ih in eläytym<br />
inen.<br />
□<br />
to im ikunnan puolesta to im itu sjo h <br />
taja M erja K o ivu rin ta ja m aisteri<br />
A nneli S eppäläinen ja sen vastaanottivat<br />
yhdistyksen puheenjo<br />
h ta ja , vara tu o m a ri Jukka M ikkola<br />
ja p o lik lin ik a n ylilä ä kä ri, dosentti<br />
M a tti G rönroos.<br />
★<br />
TURUN m aakunta-arkistossa kävi<br />
vuonna 1975 10 700 tutkijaa,<br />
jo id e n käytössä oli y li 17 000 asiakirjaa.<br />
E dellisenä vuonna tu tk ijo i<br />
den m äärä o li noin 6 000. A rkiston<br />
asia kirja m ä ä rä lisääntyi viim e<br />
vuonna 288 hyllym e triä e li noin<br />
5 000 u u d e lla a s ia k irja lla . Sukututkim<br />
u sohja u sta a n n e ttiin kahdella<br />
m aakunta-arkiston järje stä m ä llä<br />
kurssilla. Lisäksi a rkisto on huolehtinut<br />
T urun m olem pien työväeno<br />
p isto je n sekä viiden T urun seudun<br />
työväen- ja kansalaisopiston<br />
sukututkim uskursseista.<br />
★<br />
TURUN S askiat ry:n v. 1975 apurahat<br />
ja e ttiin 18. 12. 1975 W äinö<br />
A altosen m useossa järje ste tyssä<br />
Turun Liikemiesyhdistys<br />
70-vuotias<br />
■ T u ru n L iik em ies yh d is -<br />
tyk se n p e ru s ta m is e s ta tu li<br />
21. 1. 19 76 ku lu n e e k s i 70<br />
v u o tta. P e ru s ta m is k o k o u k <br />
se e n o s a llistu i 3 0 tu rk u la is <br />
ta liik e m ie s tä ja n yt jä s e n iä<br />
on yli 300.<br />
Juhlapäivänään yhdistyksellä ei<br />
o llu t vastaanottoa. 70-vuotispäivän<br />
m erkeissä peru ste ttiin juhlavuoden<br />
rahasto, johon kertyvät varat o h <br />
jataan vientikaupan tukem iseen.<br />
A ikanaan yhdistys vaikutti ratkaisevasti<br />
Turun K auppakorkeakoulun<br />
perustam iseen ja Turun liikeapula<br />
isko u lu n ylläpitäm iseen. Juhlail<br />
Iä llisillä p iti tervehdyspuheen<br />
p ankin jo h ta ja H eikki Toikka ja<br />
ju hlaesitelm än valt. tri. Raimo<br />
llaskivi. Turun M u siikkiopiston<br />
rehtori, v iu lu ta ite ilija Tuom as<br />
H aapanen esitti viulusooloja.<br />
Y hdistyksen puheenjohtaju utta<br />
hoitaa pankin jo h ta ja H eikki T o ikka<br />
ja varapuheenjohtajuutta jo h <br />
taja Tauno Virtanen. T o im innanjohta<br />
ja n a on kauppat.m aist. Jorm a<br />
Lehtim äki. V uosipäivänään yhdistys<br />
kutsui kunniajäsenekseen entisen<br />
puheenjohtaja nsa pankinjo<br />
h ta ja V oitto Kunnaksen. □<br />
tilaisuudessa. A puraha-anom uksia<br />
oli yhteensä 12. 2 000 m arkan<br />
suuruisen apurahan saivat ta ite ilija<br />
t M atti Kallinen, Harro Koskinen,<br />
Erkki N urm ela ja Lasse Stenbom .<br />
TURUN y lio p isto llisen keskussairaalan<br />
A-sairaalan laajennuksen<br />
louhin ta työ t käynnistettiin 19. 1.<br />
<strong>1976</strong>. Ensim m äisen räjäytyksen<br />
su o ritti sosiaali- ja terveysm inisteriön<br />
osa sto p ä ä llikkö M arkus O n<br />
nela. R akennustyöt a loitetaan kesällä<br />
ja lisäsiiven on tarkoitus<br />
valm istua vuonna 1978. Lisäsiipeen<br />
sijo ite ta a n A -sairaalan leikkaussalit,<br />
rö n tg e n tila t sekä te h o -h o i<br />
don ja sydänvalvonnan osastot.<br />
P ohjakerrokseen sijoitetaan sai-<br />
SUOMEN<br />
TURKU<br />
ÅBO,<br />
VÅR STAD<br />
SISÄLLYS - INNEHÅLL<br />
Esko A ja n k o :<br />
M itä on satam a? ............... 3<br />
O lli K estilä:<br />
M ikä on täm än kotiseutulehden<br />
tarko itu s? ............... 5<br />
Uuden vuoden vastaanotto<br />
T uom iokirkon edustalla .. 5<br />
K ale rv o M a u ra m o :<br />
Turun satam an kehittäm i<br />
sestä ..................................... 6<br />
H öyrylaivojen aikakausi<br />
päättyy ................................. 8<br />
Turku ta ideystävällisin .... 9<br />
TYY:n kanta satam an laajennukseen<br />
........................ 9<br />
R ein o L in ko s aa ri:<br />
Pernon telakalla valm istuu<br />
ensim m äinen alus. v.<br />
1977 10<br />
Vetäkääm m e yhtä köyttä antam<br />
alla apum m e S igynille 11<br />
P ostim atkoja Ahvenanm eren<br />
yli .......................................... 12<br />
Turun kaupungin 750-vuotisju<br />
h la t ................................. 12<br />
M erenkulun korkeakouluopetus<br />
s u u n n itte illa ............... 12<br />
Ilm a ri R in n e:<br />
Turun kolm astoista museo<br />
Partiom useo .................... 13<br />
Liisi H u h ta la :<br />
Kohti m uuttuvaa koulua .. 14<br />
T o iv o T . R in n e:<br />
Suuri te a tte rikriisi lähestyy 15<br />
K y llikk i S e e s jä rv i:<br />
Rakkaani, kaupunkini .. 16<br />
T a ir a H e rra la :<br />
K ynttilänpäivän ju h la <strong>1976</strong> 17<br />
O rell ja Palaja eläkkeelle .. 17<br />
E rik B erg h :<br />
K unnianosoitus Jussi M äntyselle<br />
................................. 18<br />
K orkeakoulualueen kaavakilpailuun<br />
31 ehdotus .. 22<br />
Oy Konfer Ab p ohjoism aiseen<br />
yhteistyöhön ........... 23<br />
Joulurauhan ju lis tu s Turussa 23<br />
E sitelm äsarja "T u rku 1920-<br />
lu vulla ” ............................ 24<br />
rauskertom usten ja röntgenkuvien<br />
keskusarkisto sekä henkilökunnan<br />
pukeutum istilat. Lisärakennuksen<br />
valm istuttua siellä on työpaikka<br />
noin 300 henkilölle. Ns. K upittaan<br />
P äätoim ittaja - C hefredaktör: O lli Kestilä.<br />
T a p io S o rm u n e n :<br />
T urun m u siikkieläm ä 1920-<br />
lu vulla ................................. 24<br />
V e ik k o L aa ks o :<br />
T urun sisäinen liikenne<br />
1920-luvulla ........................ 26<br />
Turun keskusta-alueet pahim<br />
m in saastuneet .... 28<br />
Turun linnan juhla vuosi .. 28<br />
Ilm a ri R in n e:<br />
T urku-seura toim ii ........... 29<br />
Turun astm arekisteri uranuurtajana<br />
............................. 29<br />
M eta T o rva ld s:<br />
D om kyrkan — stelt konstmuseum<br />
e lle r god g u d <br />
stjänst m iljö ? .................. 30<br />
Turku-seura, Â bo-sam fundet<br />
ry.n toim intakertom us vuod<br />
elta 1975 33<br />
R aili K iia n lin n a :<br />
K o titalouslautakunta toim ii<br />
kaikkien turku la iste n hyväksi<br />
...................................... 35<br />
Eira N u rm in en :<br />
Turun 700-vuotisriem ujuhlat<br />
ja n iiden valm iste lu t 37<br />
Itsenäisyyspäivänä Turussa<br />
useita tila isu u ksia ........... 39<br />
S ydäntestiasem a T urkuun .. 40<br />
Rakentam inen ja asum inen<br />
kiinnosti tu rkula isia .... 40<br />
A lla n S a lo m a a :<br />
Portsast ja vähä m uistaki<br />
assioist ................................. 41<br />
Turun Pyrkivä toim in u t se itsemän<br />
vuosikym m entä .. 42<br />
Porin P rikaati 350-vuotias . . 43<br />
H irvensalon H eitto 50-vuotia<br />
s .......................................... 43<br />
T oim itussihteerin pöydältä 43<br />
A m erikan päivät Turussa a l<br />
kukesällä ............................. 44<br />
N uorison taidetapahtum a Turussa<br />
..................................... 44<br />
W ärtsilä-yhtym än<br />
telakan nosturi<br />
Pernon<br />
Saven a lueelle suunnitellun u u d israkennuksen<br />
— noin 700— 800<br />
sairaansijaa — to teuttam iseen ei<br />
ole m a h dollisuuksia kulu valla vu o <br />
sikym m enellä.<br />
Toim itussihteeri - R edaktionssekreterare: Eino Lehtinen, E linantie - E lina-<br />
vägen 4 A 44, puh. - tel. 371 320.<br />
Ilm oitu späällikkö - A nnonschef: U lla N urm i, Jalustin katu - B ygelgatan 3,<br />
puh. - te l. 352 963<br />
T oim ituskunnan m uut jäsenet - R edaktionsrådets andra m edlem m ar: Taina<br />
H errala - Heim o K a llio - Reino Leim u - R eino Linkosaari - Ilm a ri R inne -<br />
Meta Torvalds.
I d a<br />
S c h ü t t<br />
VERHOJA JOKA KOTIIN<br />
70 VUOTTA<br />
on tullut kuluneeksi siltä, kun Salosella leivottiin ensimmäiset leivät kaupunkiin<br />
myytäviksi.<br />
Tästä vaatim attom asta alusta on kehittynyt suuryritys, joka pyrkii pitämään varsinaissuomalaiset<br />
edelleen "hyvissä leivissä”.<br />
Leipomo SALONEN ja kum pp.<br />
R ykm e n tin tie 6 T urku Puhelin 353 700 ja 356 302<br />
Tervetuloa hyvän kahvin ja herkullisten kotileivonnaisten viihtyisään kahvilaan.<br />
Saatavana myös läm pim iä voileipiä.<br />
Viking Linen terminaalin kahvila<br />
P u helin 307 235<br />
l a u t t a h u o l i n t a o y<br />
S A T A M A II lin ja - Puh. 921-304 044 - T elex 62-102<br />
R e k k a k o n tro lli - Puh 921-305 208<br />
AUTOKULJETUSSELVITYKSIÄ — TUONTI-<br />
JA VIENTIHUOLINTAA — VARASTOINTIA<br />
P ä ivystys la u tto je n tu lo - ja lä h tö a ik o in a<br />
H A A R U K K A T R U K K E J A<br />
v u o k ra -a jo o n 2,5 tn 3 tn 3,5 tn 4 tn 5,5 tn 25 tn<br />
H a a ru k a n p itu u d e t 1200 mm, 1800 mm, 2800 mm<br />
I R U K K I - I O I M I O Y (R . Kuusisto)<br />
puh. 308 136 T u ru n satam a<br />
TURUN PIENELÄINKLINIKKA<br />
m a a n a n ta i— p e rja n ta i<br />
L. P ITKÄKATU 20 - PUH. 334 483<br />
E lä in lä ä k ä re itte n v a s taanotto aja t:<br />
ÄMATTI SÄ L LYL Ä<br />
k lo 16.00— 18.00 la u anta isin klo 10.00— 12.00. M uina a iko in a<br />
a ikavaraus.<br />
R ö n tg e n - ja la b o ra to rio tu tk im u k s ia .<br />
TRURUN SATAM A<br />
K a upankäyn nin tehokkuus, jo u s<br />
tavuus ja ta lo u d e llisu u s riip p u <br />
vat m yös satam asta. T urun satam<br />
a palvele e avoim ena kautta<br />
vuoden. T e h o kkaat satam alaitteet,<br />
tä ydellin e n palvelu ja vapaavarasto<br />
autta vat tu o n tia ja<br />
vie ntiä. Ja tie ty s ti Turku on<br />
m yös v ilk a s ro /ro satam a. Ja t<br />
koyhte ydet k a ik k ia lle Suomeen.<br />
V a litkaa aina te hokas kauppatienne<br />
T urun satam an kautta.<br />
- S isä-, uiko- ja rautarakennemaalauksia<br />
- Lattian päällystyksiä<br />
MAALAUSLIIKE<br />
KURTTI jälk.<br />
Puhelin 13 524<br />
Turvallinen sijoitus<br />
lapsellesi.<br />
Pohja-yhtymän uusi<br />
STARTTIVAKUUTUS.<br />
P o h ja -y h ty m ä n uusi S T A R T T IV A K U U T U S on la s te n ja<br />
n u o rte n v a k u u tu s, jo ssa ei a ja te lla p a h in ta<br />
v a a n k oko aja n p a ra s ta . L apselle s ä ä s te tä ä n vuosi v u o d elta<br />
" s ta rttis u m m a a " siih e n lä h tö ö n , jolloin its e n ä in e n<br />
elä m ä o n e d essä. K orko j a in d e k sie h to ta k a a v a t,<br />
e ttä v a k u u tu k s e n sä ä stö o su u s ei h u p e n e ra h a n a rv o n a le te ssa .<br />
M u tta sam a lla S T A R T T IV A K U U T U S tu rv a a m y ö s<br />
p ie n e n ih m ise n lä h tö jä leik k ik en tälle, k o u lu n m a a ilm a a n ja<br />
u rh e ilu rie n to ih in . S iih e n sisälty y n ä e t k o lh u o sa<br />
ta p a tu rm a n ta i s a ira u d e n v a ra lta .<br />
P o h ja -y h ty m ä n u usi S T A R T T IV A K U U T U S on<br />
a in u tla a tu in e n v a k u u tu sm u o to , jo h o n sin u n<br />
k a n n a tta a tu tu s tu a ta rk e m m in .<br />
L apsesi tä h d e n .<br />
V ankka inflaatiosuoja<br />
S u u rin o sa S T A R T T I -<br />
V A K U U T U K S E N vuosim<br />
a k s u s ta o n s ä ä stö ä lap sellesi.<br />
S äästö o su u d e lle P ohjay<br />
h ty m ä m a k sa a 4,5 p ro sen tin<br />
v u o tu ise n koron. T ä m ä n<br />
lisäksi p y rim m e tu rv a a m a a n<br />
s ä ä s tö p ä ä o m a n in fla a tio lta<br />
m ah d o llisim m a n täy d ellisesti.<br />
V a sta a v a n la iste n u u sim p ien<br />
s ä ä stö v a k u u tu k sie m m e<br />
v u o sien 1974-76 in d e k sik<br />
o ro tu k se t o v a t 12, 15 ja 17<br />
p ro sen ttia .<br />
M onipuolinen<br />
vakuutusturva<br />
S ä ä stö o sa n lisäksi S T A R T T I-<br />
V A K U U T U K S E E N k u u lu u<br />
kolh u o sa. jo n k a k o rv a u s<br />
piiriin sisä lty v ä t sairau s- ja<br />
ta p a tu rm a k u lu t, esim erk ik si<br />
Panokset<br />
h ark in tasi m ukaan<br />
V u o tu isen v a k u u tu s <br />
m a k su n v o it v a lita h a rk in <br />
ta si m u k a a n . Voit sijo itta a<br />
200 m k :s ta alk aen.<br />
Y k si e sim erk k i: Jo s o ta t<br />
5-v u o tiaalle lap sellesi<br />
S T A R T T IV A K U U T U K -<br />
S E N , jo n k a v u o sim ak su<br />
o n 400 m k j a v u o tu in e n<br />
in d ek sik o ro tu s 8 p ro s e n ttia ,<br />
h ä n sa a 2 0 -v u o tiaana<br />
k ä te e n 16 654 m k.<br />
sa ira a la k u lu t, lä ä k ä rin -<br />
p a lk k io t j a m a tk a k u lu t.<br />
T b le ju tte le m a a n j a kysy<br />
lisä tie to ja S T A R T T I-'<br />
V A K U U T U K S E N e d u ista .<br />
POHJA-YHTYMÄ
OY LAIVANSU U N NITTELU AB<br />
Kastanjatie 1<br />
20720 Turku 72<br />
LAIVATEKNILLISTÄ<br />
ASIANTUNTIJA-APUA<br />
Puhelin 921-365 000<br />
Telex 62197 lasu sf<br />
P ro je k ti-, lu o k itu s-, ty ö - ja o p t. p iiru s tu k s e t ra tio n a lis o in n it ja tu tk im u s te h tä v ä t, m a lli-,<br />
v a lv o n ta - ja katsastu styö t<br />
OY LAIVARAKENNE AB<br />
Kastanjatie 1<br />
20720 Turku 72<br />
LAIVATEKNILLISTÄ ASIANTUNTIJA-APUA<br />
Levy-, h its au s -, k o n e - ja p u tk iu ra k o in tia<br />
P O L A R -E X P R E S S )<br />
k a ik k iin k u lje tu k s iin '<br />
Puhelin 921-365 000<br />
Telex 62197 lasu sf<br />
Valokuva Pernon telakalta jouluk. 1975<br />
W Ä R T S I L A<br />
— etualalla oik. henkilöstörakennus 11.000 m3<br />
— edellisen takana levyhalli 690.000 „<br />
— taustalla oik. m aalaushalli 30.000<br />
sekä laitoshuolto- ja varastorakennus 30.000<br />
V a lio Pakari<br />
Hämeenkatu 9 puh. 25512<br />
— etuala lla vas. sosiaali- ja k o n tto rirakennus<br />
— taustalla vas. allastelakka<br />
pituus<br />
leveys<br />
syvyys<br />
250 m<br />
80 „<br />
16 „<br />
Nosturinkatu 6<br />
20100 Turku 10<br />
puhelin 305 666<br />
OY PROVAG AB<br />
LAIVAM U ON ITU KSEN<br />
ERIKOISLIIKE<br />
TURKU — Puutarhak. 55. Turku 10 — Puh. vaihde 302 641<br />
HELSINKI — Laivasillank. 10. Hki 14 — Puh. vaihde 90/659 344<br />
J u u s t o m e s t a r i<br />
Kristiinankatu 10<br />
puh. 14862<br />
Lounais-S uom en K irja p a in o Oy<br />
N uppula n tie 21<br />
20310 T urku 31 Q 392 832
Meidän mielestämme<br />
jokaisen turkulaisen<br />
pitäisi ainakin<br />
kerran vuodessa<br />
lähteä merelle.<br />
Hyvää matkaa.<br />
Liput matkatoimistosta<br />
tai suoraan meiltä:<br />
K äsityöläiskatu 4, puh. 333344.<br />
SILJA LINE<br />
Lo u n ais-S u o m e n K irja p a in o Oy