Sergejs Kruks - Latvijas Valsts arhīvi
Sergejs Kruks - Latvijas Valsts arhīvi
Sergejs Kruks - Latvijas Valsts arhīvi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
114<br />
<strong>Sergejs</strong> <strong>Kruks</strong><br />
“Padomju Latvija” no Maskavas, Kuibiðevas un Daugavpils 68<br />
Padomju radio no 1941. gada 3. lîdz 6. jûlijam latvieðu valodâ raidîja no<br />
Tallinas, bet, sâkot ar 9. jûliju, – no Maskavas. Tur Vissavienîbas radiofikâcijas<br />
un radioinformâcijas komitejâ 69 tika izveidota “<strong>Latvijas</strong> redakcija”. Sâkumâ<br />
raidîjumi skançja trîs reizes dienâ, bet 1943. gadâ jau seðas reizes 105 minûtes<br />
dienâ. 70 1941. gada beigâs redakciju pârcçla uz Kuibiðevu.<br />
Raidîjumos skançja himnas “Dievs, svçtî Latviju” melodija bez vârdiem. LPSR<br />
radio izmantoja ðo melodiju par savu pazîmes signâlu. Jauna himna tika sacerçta<br />
1945. gadâ. 71<br />
Kopð 1943. gada Maskavâ norisinâjâs nacionâlo kadru sagatavoðana, oktobrî<br />
notika îpaði kursi. 1944. gada jûnijâ Maskavâ atjaunoja darbîbu LPSR Tautas<br />
komisâru padomes Radiofikâcijas un radioraidîjumu komiteja. 72<br />
1944. gada 29. augustâ <strong>Latvijas</strong> radiokomitejas priekðsçdçtâjs parakstîja<br />
pavçli par izbraukðanu uz Latviju. Maskavâ latvieðu redakcija strâdâja vçl lîdz<br />
gada beigâm, paralçli no 18. septembra lîdz 28. oktobrim raidîja no pârvietojamâs<br />
radiostacijas Daugavpilî. 73 Stokholmas pârtvçrumi apgalvo, ka raidîðana notikusi<br />
no Madonas. 74 Acîmredzot tika izmantots Madonas raidîtâja 514,6 m vilnis. Ðis<br />
viïòa garums nodroðina labâku uztverðanu dienas laikâ. Paðu raidîtâju izmantot<br />
nebija iespçjams – tas atradâs Aiviekstes HES tuvumâ Jaunkalsnavâ, nevis<br />
Madonas pilsçtâ. Vâcieði raidîtâju un enerìijas avotu iznîcinâja, un nebija iemeslu<br />
izvietot jaunu iekârtu turpat.<br />
7. novembrî “Padomju Latvija” raidîja jau no Rîgas, 75 Skolas ielâ 6. Raidîjumu<br />
apjoms sasniedza èetras stundas. Bez tam Latvijâ sâkusies radiomezglu<br />
ierîkoðana. Pirmais vadu radio sâka darbu Zilupç 1944. gada jûlijâ. 76<br />
1946. gada 5. novembrî Ulbrokâ raidît sâka vidçjo viïòu raidîtâjs “Padomju<br />
Latvija”, bet 1948. gada 1. janvârî – arî otrâs programmas raidîtâjs. Savukârt<br />
radio redakcija saòçma telpas bankas çkâ Doma laukumâ, kur atrodas arî patlaban.<br />
ATSAUCES UN PIEZÎMES<br />
1 Kara pirmajâ dienâ tika izdoti “Rîkojumi par ârkârtas pasâkumiem radio”, kas palielinâja raidîjumu<br />
valodu skaitu. 1939. gada oktobrî ik dienas skançja 113 pârraides 15 valodâs; 1940. gada janvârî<br />
valodu skaits bija 22, vasarâ – 31.<br />
2 Sakaru tehnikas straujâ attîstîbâ Vâcija iekïâvâs “totâlâ kara” koncepcijâ, nodroðinot plaðas<br />
propagandas iespçjas. 1929. gadâ vâcieði izgudroja jaunu elektromagnçtisko ierakstu nesçju – ar<br />
dzelzs oksîda pulvera slâni pârklâtu papîra lenti. Vçlâk papîru nomainîja ar kinolenti. Magnçtiskâs<br />
lentes pilnveidoðans darbi ritçja âtri, jo Vâcija centâs mazinât atkarîbu no zviedru tçrauda, ko izmantoja<br />
metâla lentes raþoðanai blatnerofonam un Stahltonbandmaschine.<br />
Mûsdienu magnetofona prototips tapis 1934. gadâ, un nâkamajâ gadâ pirmo magnetofonu “K-1”<br />
demonstrçja Berlînes radio izstâdç. 1938. gadâ magnetofons “K-4” atveidoja frekvences joslâ no<br />
50 lîdz 6000 Hz, kas jau daudzmaz atbilst cilvçka balss diapazonam. Vâcijas radio vçl gadu lietoja<br />
Stahltonbandmachine, kamçr pilnîgi atteicâs no tâs. Magnetofons guva seviðíu popularitâti arî<br />
tâpçc, ka atviegloja cenzûras darbu, padarot iespçjamu ierakstu montâþu. Armijas rîcîbâ jau pirms<br />
kara bija viegls pârnesâjams “Tonschreiber” magnetofons.<br />
Pakâpeniski tika uzlabota skaòu ierakstîðanas kvalitâte. 1939. gadâ magnetofonos lietoja lentes<br />
maiòstrâvas magnetizçðanu. Ieòemot Luksemburgas radiostaciju, amerikâòi bija ïoti pârsteigti, ka