Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
noslēgtajiem savstarpējās palīdzības līgumiem. 126 Līdzīgi rīkojās<br />
arī Vācijas Ārlietu ministrijas Politiskās nodaļas vadītājs Ernsts<br />
Vērmans (Woermann), informējot Latvijas sūtniecības sekretāru<br />
Berlīnē Juri Vīgrabu. Ievērības cienīga bija Vīgraba sarkastiskā<br />
iebilde, ka „tādā gadījumā pārcelšanu nevajadzētu izdarīt<br />
pārāk lielā steigā, jo tas varētu sacelt paniku un radīt iespaidu,<br />
ka visam par pamatu tomēr ir Latvijas attiecības ar Padomju<br />
Savienību”. 127<br />
Arī pašā Vācijā pilnā sparā norisinājās gatavošanās vācbaltiešu<br />
un citu vācu „tautas grupu” uzņemšanai un izmetināšanai.<br />
1939. gada 7. oktobrī vācu fīrers Ā. Hitlers izdeva speciālu<br />
dekrētu par vācu tautības nostiprināšanu. Šā uzdevuma izpildi<br />
viņš uzticēja SS reihsfīreram H. Himleram, ieceļot viņu par<br />
vācu tautības stiprināšanas komisāru (Reichskommissar für die<br />
Festigung deutschen Volkstums). Himlera pienākums bija rūpēties<br />
par ārzemēs dzīvojošo valsts vāciešu un tautas vāciešu atgriešanos<br />
reihā. 128<br />
1939. gada 3. novembrī H. Himlers sadalīja un izskaidroja<br />
dažādu valsts iestāžu un partijas institūciju pienākumus sakarā<br />
ar vācbaltiešu ieceļošanu Vācijā. Piemēram, Vomi, piepalīdzot<br />
vācbaltiešu vadībai, vajadzēja nodrošināt pašu izceļošanu no<br />
Latvijas un Igaunijas. Jūras transports, saskaņojot to ar Vomi,<br />
bija jāpasūta Ārlietu ministrijai, bet Satiksmes ministrijai jānodrošina<br />
nepieciešamie kuģi. Ieceļotāju sagaidīšanu attiecīgajās<br />
ostās vajadzēja organizēt Dancigas un Pomerānijas novada<br />
nacistu partijas iestādēm. 129<br />
4. Kāpēc vācbaltieši izlēma izceļot?<br />
Laika ritumā vācu vēsturnieki un vācbaltiešu autori ir pauduši<br />
dažādus uzskatus par izceļošanu, tās motīviem. Pēc Otrā<br />
pasaules kara par šo jautājumu ir notikušas vairākas diskusijas.<br />
Pirmā iesākās pagājušā gadsimta 50. gadu otrajā pusē, kad žurnālā<br />
Baltische Hefte parādījās vairāki raksti, kas bija veltīti vācbaltiešu<br />
politiskajai vēsturei 30. gados. Vislielāko ievērību izpelnījās<br />
vēsturnieka un žurnālista Hansa fon Rimšas (Rimscha)<br />
33