16. gadsimta Romas villu arhitektūra - Latvijas Mākslas akadēmija
16. gadsimta Romas villu arhitektūra - Latvijas Mākslas akadēmija
16. gadsimta Romas villu arhitektūra - Latvijas Mākslas akadēmija
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1. Kidži villa jeb villa Farnezina (Villa Chigi, La Farnesina)<br />
Kidži villas (4. att.) nosaukums radies no tās īpašnieka, turīgā pāvesta<br />
Jūlija II baņķiera Augustino Kidži (Agostino Chigi) vārda, vēlāk tā piederēja<br />
Farnēzes ģimenei, tādēļ pazīstama arī ar otru nosaukumu – villa Farnezina.<br />
Piepilsētas namu Tibras krastos projektējis un celtniecības darbus vadījis<br />
gleznotājs un arhitekts Baldazare Peruci, kurš, kā tas laikmetam raksturīgi,<br />
bija nodevies antīkā klasicisma studijām, īpaši pievēršot uzmanību<br />
raksturīgajām harmoniskajām proporcijām. Peruci dzimis mazpilsētā, netālu<br />
no Sjēnas, kā arhitekts un gleznotājs strādājis gan Sjēnā, gan Romā, t.sk. pie<br />
Sv. Pētera katedrāles. Villa Farnesina projektēšana un iekštelpu dekorācijas ir<br />
viens no ievērojamākajiem Peruci veikumiem, lai gan to vidū jāmin arī Sjēnas<br />
pilsētas nocietinājumu būvniecība, freskas San Džiovanni (San Giovanni)<br />
kapellā Sjēnas katedrālē u.c.<br />
Villa Farnezina celtniecība norisinājās no 1506. līdz 1510. gadam.<br />
Džordžio Vazāri (Giorgio Vasari) vēlākajos aprakstos cildinoši raksta, ka La<br />
Farnezina “dzima, nevis tika uzbūvēta no ķieģeļiem” (non murato ma<br />
veramente nato). 9 Tās plānojuma (1. att.) pamatā ir U forma ar pagalmu starp<br />
abiem ēkas spārniem (3. att.). Dārza - ziemeļu pusē atrodas plaša galerija -<br />
vestbils ar arkādi. Otra galerija bija novietota upes pusē, savukārt halle<br />
atradās ēkas augšstāvā, kas vairāk bija raksturīgi pilsētas palaco. 10 Par<br />
pilsētas palaco ietekmēm ēkas projektēšanā liecina arī simetriskais, ritmiskais<br />
pilastru kārtojums (2. att.). Labi proporcionēto plakni papildina divos stāvos<br />
izvietotās, simetriskās logu rindas un tās atdalošā, ēkas horizontalitāti<br />
akcentējošā frīze, ko, iedvesmojoties no Panteona bareljefiem, rotāja ziedu<br />
vītnes – festoni un putti. 11<br />
Villas ārējā fasāde mūsdienās ir apmesta, līdz ar to zaudējot savu<br />
rotājumu, taču oriģinālā tai bija paša Peruci veidoti dekoratīvi elementi –<br />
9 Benzi F., Vincenti C., Palaces of Rome. – London: Thames & Hudson, 1997. – P. 240.<br />
10 Frommel C. L., Living all’antica: Palaces and Villas from Brunelleschi to Bramante //<br />
Italian Rennaissance architecture from Brunelleschi to Michelangelo / Ed. by H. A. Millon –<br />
London: Thames & Hudson, 1996. – P. 196.<br />
11 Cresti C., Rendina C., Palazzi of Rome. – London: Konemann, 1999. – P. 102.<br />
12