Pārskats par iedzīvotāju informētību par patērētāju ... - Par PTAC
Pārskats par iedzīvotāju informētību par patērētāju ... - Par PTAC Pārskats par iedzīvotāju informētību par patērētāju ... - Par PTAC
Informācija Konsultācijas Pētījumi IEDZĪVOTĀJU INFORMĒTĪBA PAR PATĒRĒTĀJU TIESĪBĀM Patērētāju tiesību aizsargājošo institūciju zināmība Pētījuma mērķi Secinājums: Patērētāju tiesību aizsardzības centrs ir vispazīstamākā patērētāju tiesību uzraugošā iestāde. Tā ir arī institūcija, kura visspēcīgāk asociējas ar patērētāju tiesību aizsardzību. Pārējās patērētāju tiesību uzraugošās institūcijas daļai iedzīvotāju ir zināmas, bet neasociējas ar patērētāju interešu aizstāvību. Iespējams, ka zināma nozīme ir šo institūciju nosaukumiem, kuros nav ietverta informācija par patērētāju tiesību aizsardzību vai uzraudzību atšķirībā no Patērētāju tiesību aizsardzības centra. Jautājums ir par to, vai ir nepieciešams iedzīvotājus pastiprināti informēt par pārējām patērētāju tiesību sargājošām institūcijām un informēt, ar ko šīs iestādes nodarbojas. Ir svarīgi izvērtēt, vai iedzīvotājiem liksies saistošāk attiecīgā situācijā griezties iestādē, kura tiešā veidā risina jautājumus par konkrētu preču grupu, piemēram, Valsts būvinspekcijā griezties par nekvalitatīviem būvmateriāliem un būvizstrādājumiem. Ņemot vērā, ka lieks laika un enerģijas patēriņš attur iedzīvotājus risināt problēmas saistībā ar nekvalitatīvas vai nedrošas preces iegādi, vēršanās konkrētajās iestādēs saīsinātu problēmas risināšanas laiku. Kopumā patērētāju tiesību uzraudzības institūcijas labāk zina iedzīvotāji: � ar augstāko izglītību; � uzņēmēji, darba devēji, vidējā līmeņa vadītāji, mājsaimnieces; � vidējie ienākumi virs 105 Ls (skat. grafikus 5.47 - 5.56 pielikumā). Savukārt vismazāk par šīm iestādēm ir informēti iedzīvotāji vecumā no 18-25 gadi, kā arī vecāki par 60 gadiem. Secinājums: informējot iedzīvotājus par patērētāju tiesību uzraudzības institūcijām, jāņem vērā atšķirīgā informētība dažādos iedzīvotāju slāņos. Vismazāk par šīm institūcijām ir informēti ļoti krasi atšķirīgu gadu gājumu cilvēki – visjaunākie (18-25 gadi) un vecāki par 60 gadiem. Šo iedzīvotāju grupu dzīves uztvere, dzīves pieredze ir ļoti atšķirīgi. Tas jāņem vērā, sniedzot attiecīgu informāciju. Var piebilst, ka Valsts būvinspekcija ir zināmāka vīriešu vidū un Kurzemes rajonā (skat. grafikus 5.47; 5.55 pielikumā). Latvijas Tirgotāju asociācija ir zināmāka latviešu vidū un arī Kurzemes rajonā (skat. grafikus 5.48; 5.55 pielikumā). Savukārt Patērētāju tiesību aizsardzības centru visvairāk zina Rīgas un Rīgas rajona iedzīvotāji (skat. grafiku 5.55 pielikumā). Kopumā visas patērētāju tiesību uzraudzības institūcijas vairāk zina tie, kuriem pēdējā pusgada laikā ir gadījies iegādāties kādu nekvalitatīvu un nedrošu preci (skat. grafiku 4.2). Klients: RAMBOL lappuse 30 no 82
Informācija Konsultācijas Pētījumi IEDZĪVOTĀJU INFORMĒTĪBA PAR PATĒRĒTĀJU TIESĪBĀM Patērētāju tiesību aizsargājošo institūciju zināmība Pētījuma mērķi Grafiks 4.2 Patērētāju tiesību aizsardzības institūciju zināmība saistībā ar to, vai ir gadījies pēdējā gada laikā iegādāties nekvalitatīvu vai nedrošu preci Grafiks 4.3 Vai pietiek informācijas, kā rīkoties situācijā, ja ir gadījies iegādāties nekvalitatīvu vai nedrošu preci? Patērētāju tiesību aizsardzības centrs Valsts sanitārā inspekcija VID, Akcīzes preču pārvalde Valsts būvinspekcija Latvijas Tirgotāju asociācija Patērētāju interešu aizstāvības asociācija un klubi Cita institūcija Ir iegādājies nekvalitatīvu, nedrošu preci (n=333) Nav iegādājies ne nekvalitatīvu, ne nedrošu preci (n=488) Klients: RAMBOL lappuse 31 no 82 3.8% 22.5% 37.4% 34.7% 34.4% 65.2% 73.1% 51.5% % no visiem Bāze: Visi (n=821) 5.0% 3.4% 3.9% 5.1% 2.6% 14.3% Secinājums: iedzīvotāji interesējas par patērētāju tiesību uzraudzības institūcijām tad, kad praktiski sastopas ar tādu vajadzību – tad viņi meklē iespējas, kā radušos problēmu risināt un kā aizstāvēt savas patērētāja tiesībās un savas finanses savas finanses. 52.9% iedzīvotāju norāda, ka viņiem nepietiek informācijas, kā rīkoties situācijā, ja ir gadījies iegādāties nekvalitatīvu vai nedrošu preci (skat. grafiku 4.3). 18% ir grūti pateikt, vai viņiem šīs informācijas pietiek vai nē. Grūti pateikt 18.0% Nepietiek 52.9% Bāze: Visi (n=821) Pietiek 29.1%
- Page 1 and 2: Pārskats par iedzīvotāju inform
- Page 3 and 4: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 5 and 6: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 7 and 8: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 9 and 10: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 11 and 12: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 13 and 14: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 15 and 16: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 17 and 18: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 19 and 20: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 21 and 22: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 23 and 24: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 25 and 26: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 27 and 28: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 29: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 33 and 34: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 35 and 36: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 37 and 38: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 39 and 40: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 41 and 42: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 43 and 44: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 45 and 46: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 47 and 48: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 49 and 50: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 51 and 52: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 53 and 54: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 55 and 56: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 57 and 58: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 59 and 60: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 61 and 62: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 63 and 64: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 65 and 66: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 67 and 68: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 69 and 70: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 71 and 72: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 73 and 74: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 75 and 76: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 77 and 78: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 79 and 80: Informācija Konsultācijas Pētīj
Informācija Konsultācijas Pētījumi<br />
IEDZĪVOTĀJU INFORMĒTĪBA PAR PATĒRĒTĀJU TIESĪBĀM<br />
Patērētāju tiesību aizsargājošo institūciju zināmība Pētījuma mērķi<br />
Secinājums: Patērētāju tiesību aizsardzības centrs ir vispazīstamākā <strong>patērētāju</strong><br />
tiesību uzraugošā iestāde. Tā ir arī institūcija, kura visspēcīgāk asociējas ar <strong>patērētāju</strong><br />
tiesību aizsardzību. Pārējās <strong>patērētāju</strong> tiesību uzraugošās institūcijas daļai <strong>iedzīvotāju</strong><br />
ir zināmas, bet neasociējas ar <strong>patērētāju</strong> interešu aizstāvību. Iespējams, ka zināma<br />
nozīme ir šo institūciju nosaukumiem, kuros nav ietverta informācija <strong>par</strong> <strong>patērētāju</strong><br />
tiesību aizsardzību vai uzraudzību atšķirībā no Patērētāju tiesību aizsardzības centra.<br />
Jautājums ir <strong>par</strong> to, vai ir nepieciešams <strong>iedzīvotāju</strong>s pastiprināti informēt <strong>par</strong> pārējām<br />
<strong>patērētāju</strong> tiesību sargājošām institūcijām un informēt, ar ko šīs iestādes nodarbojas. Ir<br />
svarīgi izvērtēt, vai iedzīvotājiem liksies saistošāk attiecīgā situācijā griezties iestādē,<br />
kura tiešā veidā risina jautājumus <strong>par</strong> konkrētu preču grupu, piemēram, Valsts<br />
būvinspekcijā griezties <strong>par</strong> nekvalitatīviem būvmateriāliem un būvizstrādājumiem.<br />
Ņemot vērā, ka lieks laika un enerģijas patēriņš attur <strong>iedzīvotāju</strong>s risināt problēmas<br />
saistībā ar nekvalitatīvas vai nedrošas preces iegādi, vēršanās konkrētajās iestādēs<br />
saīsinātu problēmas risināšanas laiku.<br />
Kopumā <strong>patērētāju</strong> tiesību uzraudzības institūcijas labāk zina iedzīvotāji:<br />
� ar augstāko izglītību;<br />
� uzņēmēji, darba devēji, vidējā līmeņa vadītāji, mājsaimnieces;<br />
� vidējie ienākumi virs 105 Ls (skat. grafikus 5.47 - 5.56 pielikumā).<br />
Savukārt vismazāk <strong>par</strong> šīm iestādēm ir informēti iedzīvotāji vecumā no 18-25 gadi, kā<br />
arī vecāki <strong>par</strong> 60 gadiem. Secinājums: informējot <strong>iedzīvotāju</strong>s <strong>par</strong> <strong>patērētāju</strong> tiesību<br />
uzraudzības institūcijām, jāņem vērā atšķirīgā informētība dažādos <strong>iedzīvotāju</strong> slāņos.<br />
Vismazāk <strong>par</strong> šīm institūcijām ir informēti ļoti krasi atšķirīgu gadu gājumu cilvēki –<br />
visjaunākie (18-25 gadi) un vecāki <strong>par</strong> 60 gadiem. Šo <strong>iedzīvotāju</strong> grupu dzīves uztvere,<br />
dzīves pieredze ir ļoti atšķirīgi. Tas jāņem vērā, sniedzot attiecīgu informāciju.<br />
Var piebilst, ka Valsts būvinspekcija ir zināmāka vīriešu vidū un Kurzemes rajonā<br />
(skat. grafikus 5.47; 5.55 pielikumā). Latvijas Tirgotāju asociācija ir zināmāka latviešu<br />
vidū un arī Kurzemes rajonā (skat. grafikus 5.48; 5.55 pielikumā). Savukārt Patērētāju<br />
tiesību aizsardzības centru visvairāk zina Rīgas un Rīgas rajona iedzīvotāji (skat.<br />
grafiku 5.55 pielikumā).<br />
Kopumā visas <strong>patērētāju</strong> tiesību uzraudzības institūcijas vairāk zina tie, kuriem pēdējā<br />
pusgada laikā ir gadījies iegādāties kādu nekvalitatīvu un nedrošu preci (skat. grafiku<br />
4.2).<br />
Klients: RAMBOL lappuse 30 no 82