Pārskats par iedzīvotāju informētību par patērētāju ... - Par PTAC
Pārskats par iedzīvotāju informētību par patērētāju ... - Par PTAC Pārskats par iedzīvotāju informētību par patērētāju ... - Par PTAC
Informācija Konsultācijas Pētījumi IEDZĪVOTĀJU INFORMĒTĪBA PAR PATĒRĒTĀJU TIESĪBĀM Situācijas, kad ir nopirkta nekvalitatīva /nedroša prece Pētījuma mērķi Grafiks 3.12 Kā tika atrisināta problēma par nekvalitatīvas vai nedrošas preces iegādi konkrētām preču grupām? % no grupas 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 41% 37% 37% 31% 25% 12% 11% Atdeva visu naudu; apmainīja pret tādu pašu, jaunu preci 32% 59% 31% 23% 23% 21% 19% 0% 0% Atdeva daļu naudas; apmainija pret līdzīgu preci; veica remontu Bāze: Ir iegādājies nekv alitatīv u, nedrošu preci Elektropreces (n=90) Mobilais telefons (n=23) Mēbeles (n=16) Rotaļlietas (n=6) Apavi (n=112) Apģērbs (n=26) Kosmētika (n=15) Būvmateriāli, būvizstrādājumi (n=5) 19% 21% 19% 13% 15% 9% 6% 0% 0% 6% 4% 48% 47% 43% Klients: RAMBOL lappuse 28 no 82 64% Nekas netika darīts Vispār nesūdzējās Secinājums: elektroprecēm, mobilajiem telefoniem un mēbelēm biežāk kā citās preču grupās tiek sniegta kompensācija. Korektāka un noteikumiem atbilstošāka kompensācija (apmaina preci pret tādu pašu, bet kvalitatīvu un drošu, vai arī atdod visu naudu) biežāk tiek attiecināta uz elektroprecēm. Mobilajiem telefoniem biežāk kā citām precēm tiek veikts remonts. Visbiežāk iedzīvotāji nesūdzas par nekvalitatīviem un nedrošiem būvmateriāliem un kosmētiku. Šajās preču grupās vajadzētu skaidrāk noteikt, vai par šo preču trūkumiem var un ir vērts sūdzēties. 85%
Informācija Konsultācijas Pētījumi IEDZĪVOTĀJU INFORMĒTĪBA PAR PATĒRĒTĀJU TIESĪBĀM Patērētāju tiesību aizsargājošo institūciju zināmība Pētījuma mērķi 4. Patērētāju tiesību aizsargājošo institūciju zināmība Grafiks 4.1 Patērētāju tiesību aizsardzības institūciju zināmība Grafikā attēlots, cik daudzi spontāni (bez priekšā teikšanas) varēja nosaukt patērētāju tiesību uzraudzības institūcijas un cik daudzi atpazina institūcijas ar priekšā teikšanu Jautājot iedzīvotājiem nosaukt iestādes, kurās var griezties, ja gadījies iegādāties nekvalitatīvu vai nedrošu preci, 51.1% zināja nosaukt Patērētāju tiesību aizsardzības centru (skat. grafiku 4.1). Otra zināmākā institūcija ir Valsts sanitārā inspekcija. To zināja nosaukt 14.3% iedzīvotāju. Pārējās Patērētāju tiesības uzraugošās institūcijas spontāni (bez priekšā teikšanas) zināja nosaukt ne vairāk kā 5%. 30.8% nezināja nosaukt nevienu konkrētu institūciju, bet 10.8% vispār nezina, ka šādas institūcijas eksistē. Tomēr, nosaucot papildus tās institūcijas, kuras nezināja nosaukt spontāni, paveras cita aina – iedzīvotāji tomēr ir pazīstami ar dažādām patērētāju tiesību uzraugošām institūcijām, bet nezina, ka šīs institūcijas uzrauga un aizsargā arī patērētāju tiesības. Kopējā atpazīstamībā joprojām vispopulārākais ir Patērētāju tiesību aizsardzības centrs (to zina 72.7%) un Valsts sanitārā inspekcija (to zina 66.1%). Bet tika atpazītas arī sekojošas institūcijas: � Valsts būvinspekcija (36.4%); � VID, Akcīzes preču pārvalde (36.3%); � Latvijas Tirgotāju asociācija (34.4%); � Patērētāju interešu aizstāvības asociācija un klubi (19.6%). Patērētāju tiesību aizsardzības centrs Valsts sanitārā inspekcija Valsts būvinspekcija VID, Akcīzes preču pārvalde Latvijas Tirgotāju asociācija Patērētāju interešu aizstāvības asociācija un klubi Cita institūcija Nezina nevienu konkrētu (kopējā atpazīstamība) Nezina, ka tādas eksistē 10.8% Spontāni nosauktās institūcijas Kopējā atpazīstamība Klients: RAMBOL lappuse 29 no 82 3.4% 5.0% 5.1% 3.9% 2.6% 14.3% 30.8% 51.5% 2.6% % no visiem Bāze: Visi (n=821) 19.6% 36.4% 36.3% 34.4% 72.7% 66.1%
- Page 1 and 2: Pārskats par iedzīvotāju inform
- Page 3 and 4: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 5 and 6: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 7 and 8: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 9 and 10: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 11 and 12: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 13 and 14: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 15 and 16: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 17 and 18: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 19 and 20: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 21 and 22: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 23 and 24: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 25 and 26: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 27: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 31 and 32: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 33 and 34: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 35 and 36: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 37 and 38: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 39 and 40: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 41 and 42: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 43 and 44: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 45 and 46: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 47 and 48: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 49 and 50: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 51 and 52: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 53 and 54: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 55 and 56: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 57 and 58: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 59 and 60: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 61 and 62: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 63 and 64: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 65 and 66: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 67 and 68: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 69 and 70: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 71 and 72: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 73 and 74: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 75 and 76: Informācija Konsultācijas Pētīj
- Page 77 and 78: Informācija Konsultācijas Pētīj
Informācija Konsultācijas Pētījumi<br />
IEDZĪVOTĀJU INFORMĒTĪBA PAR PATĒRĒTĀJU TIESĪBĀM<br />
Situācijas, kad ir nopirkta nekvalitatīva /nedroša prece Pētījuma mērķi<br />
Grafiks 3.12<br />
Kā tika atrisināta<br />
problēma <strong>par</strong><br />
nekvalitatīvas vai<br />
nedrošas preces<br />
iegādi konkrētām<br />
preču grupām?<br />
% no grupas<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
41%<br />
37% 37%<br />
31%<br />
25%<br />
12%<br />
11%<br />
Atdeva visu naudu; apmainīja<br />
pret tādu pašu, jaunu preci<br />
32%<br />
59%<br />
31%<br />
23% 23%<br />
21%<br />
19%<br />
0% 0%<br />
Atdeva daļu naudas;<br />
apmainija pret līdzīgu preci;<br />
veica remontu<br />
Bāze: Ir iegādājies nekv alitatīv u, nedrošu preci<br />
Elektropreces (n=90)<br />
Mobilais telefons (n=23)<br />
Mēbeles (n=16)<br />
Rotaļlietas (n=6)<br />
Apavi (n=112)<br />
Apģērbs (n=26)<br />
Kosmētika (n=15)<br />
Būvmateriāli, būvizstrādājumi (n=5)<br />
19% 21% 19%<br />
13%<br />
15%<br />
9%<br />
6%<br />
0%<br />
0%<br />
6%<br />
4%<br />
48% 47%<br />
43%<br />
Klients: RAMBOL lappuse 28 no 82<br />
64%<br />
Nekas netika darīts Vispār nesūdzējās<br />
Secinājums: elektroprecēm, mobilajiem telefoniem un mēbelēm biežāk kā citās preču<br />
grupās tiek sniegta kompensācija. Korektāka un noteikumiem atbilstošāka<br />
kompensācija (apmaina preci pret tādu pašu, bet kvalitatīvu un drošu, vai arī atdod visu<br />
naudu) biežāk tiek attiecināta uz elektroprecēm. Mobilajiem telefoniem biežāk kā citām<br />
precēm tiek veikts remonts. Visbiežāk iedzīvotāji nesūdzas <strong>par</strong> nekvalitatīviem un<br />
nedrošiem būvmateriāliem un kosmētiku. Šajās preču grupās vajadzētu skaidrāk<br />
noteikt, vai <strong>par</strong> šo preču trūkumiem var un ir vērts sūdzēties.<br />
85%