Jaunās SIA “CEMEX” cementa rūpnīcas Ietekmes uz vidi novērtējums
Jaunās SIA “CEMEX” cementa rūpnīcas Ietekmes uz vidi novērtējums
Jaunās SIA “CEMEX” cementa rūpnīcas Ietekmes uz vidi novērtējums
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong><br />
<strong>Ietekmes</strong> <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
2007. gada jūnijs
Saturs<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Ievads.................................................................................................................................. 4<br />
1. Normatīvo aktu prasības un labāko pieejamo tehnisko paņēmienu vadlīnijas....... 6<br />
2. Esošās darbības raksturojums................................................................................. 35<br />
2.1. Ūdens ieguve..................................................................................................... 35<br />
2.2. Kurināmā patēriņš............................................................................................. 35<br />
2.3. Izejmateriāli un palīgmateriāli .......................................................................... 37<br />
2.4. Gaisa piesārņojums ........................................................................................... 39<br />
2.5. Troksnis............................................................................................................. 41<br />
2.6. Ražošanas notekūdeņi....................................................................................... 41<br />
3. Paredzētās darbības raksturojums .......................................................................... 42<br />
3.1. <strong>Jaunās</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> būvniecībai nepieciešamā platība, teritorijas<br />
sagatavošana un darbu secība ....................................................................................... 42<br />
3.2. Plānotās ražotnes jauda, nepieciešamās izejvielas un palīgmateriāli................ 45<br />
3.3. Izejvielu iegūšana, glabāšana, sagatavošana un kvalitātes prasības ................. 48<br />
3.4. Tehnoloģijas un to alternatīvas ......................................................................... 54<br />
3.5. Cementa ražošanas un <strong>uz</strong>glabāšanas procesu un iekārtu raksturojums ............ 68<br />
3.6. Energoresursu patēriņš...................................................................................... 70<br />
3.7. Alternatīvais kurināmais ................................................................................... 75<br />
3.8. Nepieciešamais ūdens daudzums, tā avoti un kvalitātes prasības..................... 77<br />
3.9. Notekūdeņi........................................................................................................ 79<br />
3.10. Izmešu avotu gaisā raksturojums.................................................................. 82<br />
3.11. Trokšņu un smaku veidošanās ...................................................................... 88<br />
3.12. Uzņēmumā veidojošies atkritumi ................................................................. 90<br />
3.13. Inženierkomunikācijas un infrastruktūra ...................................................... 93<br />
3.14. Plānotā darbība esošajā <strong>uz</strong>ņēmumā pēc jaunās <strong>rūpnīcas</strong> izbūves................. 95<br />
3.15. Limitējošo faktoru analīze ............................................................................ 96<br />
4. Esošās situācijas raksturojums paredzētās darbības vietā ..................................... 97<br />
4.1. <strong>Jaunās</strong> <strong>rūpnīcas</strong> vieta un tai pieguļošās teritorijas ............................................ 97<br />
4.2. Meteoroloģisko apstākļu raksturojums............................................................. 98<br />
4.3. Teritorijas ģeoloģiskā <strong>uz</strong>būve, hidroģeoloģiskie un inženierģeoloģiskie apstākļi<br />
102<br />
4.4. Teritorijas hidrogrāfiskais tīkls....................................................................... 116<br />
4.5. Grunts, gruntsūdens un virszemes ūdeņu piesārņojums ................................. 119<br />
4.6. Esošās gaisa kvalitātes raksturojums .............................................................. 123<br />
4.7. Apkārtnes dabas vērtību raksturojums un NATURA 2000 teritorijas............ 125<br />
4.8. Tuvākās lauksaimniecībā izmantojamās zemes.............................................. 140<br />
4.9. Ainaviskais un kultūrvēsturiskais teritorijas un apkārtnes nozīmīgums......... 140<br />
4.10. Cementa rūpniecības bīstamības raksturojums........................................... 150<br />
4.11. Esošās ražotnes darbības riska analīze........................................................ 155<br />
4.12. Esošās <strong>rūpnīcas</strong> monitoringa sistēmas raksturojums .................................. 164<br />
5. Iespējamā ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> būvniecības un ekspluatācijas laikā........................... 167<br />
5.1. Teritorijas sagatavošanas un būvniecības laikā rodošos atkritumu<br />
apsaimniekošana ......................................................................................................... 167<br />
5.2. Prognozētais gaisa piesārņojums .................................................................... 167<br />
“Eiroprojekts”, 2007 2
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
5.3. Trokšņa izplatības <strong>novērtējums</strong> ...................................................................... 174<br />
5.4. Hidroloģiskā un hidroģeoloģiskā režīma izmaiņas......................................... 175<br />
5.5. Būvniecībai un ražošanai nepieciešamie derīgie izrakteņi ............................. 176<br />
5.6. Autotransporta radītais troksnis un gaisa piesārņojums.................................. 181<br />
5.7. Iespējamā ietekme <strong>uz</strong> apkārtnes bioloģisko daudzveidību un īpaši<br />
aizsargājamām dabas teritorijām................................................................................. 184<br />
5.8. Iespējamā ietekme <strong>uz</strong> apkārtnes ainavu, kultūrvēsturisko <strong>vidi</strong> un rekreācijas<br />
resursiem..................................................................................................................... 186<br />
5.9. Ietekmju kopsavilkums un to savstarpējā saistība .......................................... 186<br />
5.10. Ražotnes darbības riska analīze .................................................................. 189<br />
5.11. <strong>Ietekmes</strong> <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> būtiskuma izvērtējums..................................................... 194<br />
5.12. Ražotnes darbības iespējamā ietekme <strong>uz</strong> iedzīvotāju veselību................... 195<br />
5.13. Nepieciešamās izmaiņas teritorijas plānojumā ........................................... 202<br />
5.14. Sabiedrības attieksme un sociāli – ekonomiskie aspekti ........................... 205<br />
6. Inženiertehniskie un organizatoriskie pasākumi ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novēršanai vai<br />
samazināšanai ................................................................................................................ 207<br />
7. Kritēriji alternatīvu salīdzināšanai, izvēlētā varianta pamatojums...................... 209<br />
8. Nepieciešamais monitorings.................................................................................. 211<br />
Izmantotā literatūra ....................................................................................................... 213<br />
Pielikumi......................................................................................................................... 215<br />
I pielikums. CEMEX jaunās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> plāns. M 1: 2 000<br />
II pielikums. Situācijas plāns. M 1:10 000<br />
III pielikums. Novadgrāvju un hidrotehnisko būvju novietojums. M 1:10 000<br />
IV pielikums. Izmešu masas plūsmu aprēķinu pamatojums<br />
V pielikums. Gaisa piesārņojuma izkliedes kartes. M 1: 30 00<br />
VI pielikums. Trokšņa līmeņa aprēķinu pamatojums<br />
VII pielikums. LVĢMA izziņas<br />
VIII pielikums. “R&D Akustika” atzinums<br />
IX pielikums. Akts par notekūdeņu temperatūras mērījumiem Kazenieku strautā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 3
Ievads<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
CEMEX, kas ir viena no pasaules vadošajām celtniecības firmām, 2005. gada<br />
1. maijā pārņēma A/S ”Brocēni” <strong>cementa</strong> rūpnīcu Brocēnos, kas tur, pakāpeniski<br />
attīstoties līdz ar pasaules tehnoloģisko attīstību, darbojas jau kopš 1938. gada.<br />
Akcionāriem nomainoties, tika mainīts <strong>uz</strong>ņēmuma nosaukums: <strong>SIA</strong> ”CEMEX”<br />
BROCĒNU CEMENTA RŪPNĪCA.<br />
Esošās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ēkas, no kurām vecākajām drīz būs 70 gadu, un iekārtas,<br />
no kurām patlaban vecākajām ir jau 45 gadi, ir novecojušas gan morāli – to darba ražība<br />
un resursu ekonomija neatbilst mūsdienu tehnoloģiskajām prasībām –, gan fiziski – ik<br />
brīdi rodas nepieciešamība pēc neplānotiem remontiem un pastāv draudi, ka būtisku<br />
tehnoloģiskā cikla elementu pēkšņi bojājumi var izraisīt <strong>rūpnīcas</strong> dīkstāvi. Līdz ar to,<br />
esošās ražošanas <strong>uz</strong>turēšanai nemainīgā līmenī kā minimums būtu nepieciešama daudzu<br />
iekārtu nomaiņa un citu iekārtu kapitālais remonts. Sakarā ar jebkurā gadījumā<br />
neizbēgamo nepieciešamību veikt rūpnīcā vērienīgus kapitālieguldījumus, CEMEX<br />
izanalizējis dažādus scenārijus šo investīciju maksimālā lietderīguma meklējumos: no<br />
vienkāršas esošās <strong>rūpnīcas</strong> atjaunošanas ar līdzšinējo ražību līdzšinējā vietā līdz esošās<br />
<strong>rūpnīcas</strong> slēgšanai un jaunas, vairākkārt ražīgākas <strong>rūpnīcas</strong> būvei jaunā vietā.<br />
Jau tajā pašā 2005. gadā provizoriskas scenāriju analīzes rezultātā CEMEX<br />
pieņēma lēmumu būtiski palielināt esošās ražošanas jaudas no līdzšinējiem 300 tūkst. t<br />
klinkera un 630 tūkst. t <strong>cementa</strong> gadā līdz 650 tūkst. t klinkera un 980 tūkst. t <strong>cementa</strong><br />
gadā, rekonstruējot esošo slapjās tehnoloģijas klinkera līniju pēc sausās tehnoloģijas, bet<br />
saglabājot esošo <strong>cementa</strong> ražošanas ciklu, rūpnīcai kopumā paliekot esošajā teritorijā ar<br />
nelieliem paplašinājumiem. Šai paredzētajai darbībai tika <strong>uz</strong>sākta ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong><br />
novērtējuma procedūra, veikta sākotnējā sabiedriskā apspriešana un 2005. gada<br />
6.decembrī izdota ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma programma. Tikmēr CEMEX turpināja<br />
padziļināti analizēt citus scenārijus, un jau 2006. gada sākumā <strong>uz</strong>sāktā IVN darba<br />
ziņojuma sagatavošana tika apturēta līdz paredzētās darbības koriģēšanai. Grozītais<br />
CEMEX lēmums bija pilnībā rekonstruēt un būtiski paplašināt līdzšinējo ražošanu jaunā<br />
vietā, saglabājot līdzšinējo <strong>rūpnīcas</strong> teritoriju tikai kā nelielu daļu kopējās platības ar<br />
nedaudziem saglabājamajiem līdzšinējās <strong>rūpnīcas</strong> ražošanas procesiem, kas iekļaujami<br />
jaunajā rūpnīcā. Līdz ar to tika pieteikta pilnīgi jauna paredzētā darbība, IVN procedūra<br />
<strong>uz</strong>sākta no jauna ar jaunu pieteikumu, lēmumu, sākotnējo sabiedrisko apspriešanu un<br />
2006. gada 12. decembrī izdotu IVN programmu ne vairs rekonstrukcijai, bet jaunas<br />
<strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> būvei ar ražību 1150 tūkst. t klinkera un 1 586 tūkst. t <strong>cementa</strong> gadā.<br />
Jaunā <strong>cementa</strong> rūpnīca, kurā tomēr iekļaujas arī saglabājamā daļa no esošās <strong>rūpnīcas</strong>, ir<br />
šā ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma objekts.<br />
Šāds ražošanas paplašinājums pamatots ar to, ka Latvijā sakarā ar straujajiem<br />
būvniecības tempiem katru gadu pieaug arī pieprasījums pēc <strong>cementa</strong>. Cementa galvenā<br />
sastāvdaļa ir klinkers. Šobrīd Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā darbojas tikai viena 1962. gadā<br />
<strong>uz</strong>būvēta rotācijas krāsns Nr. 4 ar ražību ap 300 tūkst. t klinkera gadā. Brocēnu <strong>cementa</strong><br />
rūpnīcā ražo četru marku cementu un kā galvenā <strong>cementa</strong> sastāvdaļa ir tieši klinkers.<br />
Gadā tiek saražots ap 330 000 t <strong>cementa</strong> (<strong>cementa</strong> ražošanas jauda ir daudz lielāka, skat.<br />
augstāk, bet limitē klinkera daudzums, kas arī noteica sākotnējo ieceri koncentrēties tikai<br />
“Eiroprojekts”, 2007 4
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
<strong>uz</strong> klinkera ražošanas rekonstrukciju). Pēc pašreizējā tirgus analīzes, valstī ir ~100 000 –<br />
200 000 t/gadā liels <strong>cementa</strong> deficīts un tiek prognozēts ap 15% būvniecības pieaugums<br />
katru gadu. Uz šiem aprēķiniem arī balstīts CEMEX lēmums Brocēnos celt jaunu sausā<br />
procesa tehnoloģijas krāsni (klinkera krāsns Nr. 5) ar ražību 3500 t klinkera dienā un<br />
4830 t <strong>cementa</strong> dienā (kas atbilst iepriekšējā rindkopā jau norādītajai ražībai gadā).<br />
Par labāko pieejamo tehnisko paņēmienu <strong>cementa</strong> klinkera ražošanai <strong>uz</strong>skata<br />
sausā procesa krāsni ar vairākposmu priekšsildīšanu un priekškalcinētāju. Ar to saistītā<br />
labākā pieejamā tehniskā paņēmiena siltuma bilances vērtība ir 3000 MJ <strong>uz</strong> tonnu<br />
klinkera. Esošā klinkera apdedzināšanas krāsns patērē līdz 7000 MJ <strong>uz</strong> tonnu klinkera.<br />
Ar sausā procesa krāsni ir iespējams nodrošināt vismazāko negatīvo ietekmi <strong>uz</strong><br />
<strong>vidi</strong>. Jaunā klinkera apdedzināšanas līnija tiks aprīkota ar daudz efektīvāku dūmgāzu<br />
attīrīšanas sistēmu un nepārtrauktu monitoringu.<br />
Pēc jaunās <strong>cementa</strong> ražotnes nodošanas ekspluatācijā, esošās klinkera<br />
apdedzināšanas krāsns Nr. 4 darbība tiks apturēta. Netiks ekspluatēti arī visi<br />
tehnoloģiskie posmi, kas saistīti ar klinkera izejvielu duļķa sagatavošanu slapjajam<br />
procesam, t.i. mālu duļķotava, kaļķakmens drupināšana, duļķa dzirnavas un duļķa<br />
baseins. Arī esošais klinkera dzesētājs „Volga” netiks ekspluatēts pēc krāsns darbības<br />
apturēšanas.<br />
No esošajām iekārtām arī turpmāk tiks izmantotas ar separatoru aprīkotās<br />
horizontālās <strong>cementa</strong> dzirnavas Nr. 4 un Nr. 5, esošie <strong>cementa</strong> silosi Nr. 5, Nr. 6, Nr. 7 un<br />
Nr. 8, saiņotava, klinkera un ģipšakmens novietne, kā arī akmeņogļu novietne.<br />
Paredzētajai darbībai kā alternatīva ņemta esošās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> darbība<br />
esošajā apjomā, kā tas būtu, ja tiktu veiktas tikai minimālās nepieciešamās investīcijas<br />
nolietoto iekārtu fiziskā stāvokļa nodrošināšanā. Šāds salīdzinājums pamatots ar<br />
sekojošiem apsvērumiem:<br />
� paredzētajai darbībai likumā pieļautās vietas alternatīvas praktiski nav, jo ir plānots<br />
saglabāt daļu esošo iekārtu un infrastruktūras, tātad jaunās <strong>rūpnīcas</strong> galvenās<br />
tehnoloģiskās līnijas jebkurā gadījumā izvietojamas <strong>uz</strong> zemes, kas tieši savienojas ar<br />
esošo <strong>rūpnīcas</strong> teritoriju, līdz ar to šajā ziņojumā daudzkārt lietotais apzīmējums<br />
“jauna vieta” saprotams tikai kā jauna zeme, kas tiek pievienota līdzšinējai <strong>rūpnīcas</strong><br />
teritorijai, bet ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> skatījumā tā paliek būtībā tā pati vieta – Brocēnu<br />
novadā Brocēnu pilsētas centra tiešā tuvumā (ar “tiešu tuvumu” saprotot to, ka<br />
mazākais attālums no pilsētas centra līdz CEMEX teritorijas robežai ir mazāks nekā<br />
lielākais attālums CEMEX teritorijas robežās),<br />
� no likumā pieļautajām tehnoloģiskajām alternatīvām paredzētajai darbībai vienīgā<br />
reālā alternatīva ir līdzšinējās tehnoloģijas saglabāšana līdz ar līdzšinējo ražošanas<br />
apjomu saglabāšanu, jo jebkuras būtiskas tehnoloģiskas izmaiņas gadījumā (gan<br />
esošās <strong>rūpnīcas</strong> kapitāla rekonstrukcija, gan jaunas <strong>rūpnīcas</strong> būve), bez kā nav<br />
iespējama arī būtiska ražības palielināšana, tiek ievērotas labākās pieejamās<br />
tehnoloģijas,<br />
� esošās ražošanas saglabāšana ir arī patiesā alternatīva praksē gadījumā, ja paredzētā<br />
darbība netiks īstenota kādu pārejošu vai paliekošu iekšēju vai ārēju apstākļu (tostarp<br />
šā ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma) iespaidā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 5
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
1. Normatīvo aktu prasības un labāko pieejamo tehnisko<br />
paņēmienu vadlīnijas<br />
Veicot likumdošanas analīzi CEMEX ražošanas kompleksa paplašināšanas<br />
ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma ietvaros, veikta spēkā esošās LR un piemērojamo<br />
starptautisko likumdošanas aktu analīze apkārtējās vides un dabas resursu aizsardzības<br />
jomās. <strong>Ietekmes</strong> <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma (IVN) procedūras nepieciešamību šim gadījumam<br />
nosaka likums “Par ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējumu” (14.01.1998., ar grozījumiem<br />
30.05.2001., 19.06.2003., 26.02.2004. un 15.09.2005.) kā arī MK noteikumi Nr. 87<br />
“Kārtība, kādā novērtējama paredzētās darbības ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong>” (17.02.2004., ar<br />
grozījumiem 06.06.2006.).<br />
IVN primārā ideja ir novērtēt noteiktu plānu, programmu un projektu ietekmi <strong>uz</strong><br />
<strong>vidi</strong> pirms to realizēšanas. Likums “Par ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējumu” un atbilstošie MK<br />
noteikumi nosaka:<br />
� darbības, kurām nepieciešams ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong>,<br />
� secību, kādā <strong>novērtējums</strong> tiks veikts,<br />
� procedūrā iesaistīto pušu pienākumus un atbildību.<br />
Šādas novērtēšanas rezultātus ir jāņem vērā, pieņemot galējo lēmumu atļaujas<br />
piešķiršanas procesā. IVN procesam jābūt tiesiski sistematizētam un caurskatāmam.<br />
Abi no minētajiem likumdošanas aktiem ir izstrādāti saskaņā ar Eiropas Kopienas<br />
direktīvām:<br />
� Eiropas Padomes 1985. gada 27. jūnija direktīvu 85/337/EEC – “Par<br />
sabiedrisku un privātu projektu ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējumu”, kā arī ar<br />
1997. gada 3. marta direktīvu 97/11/EC, kas papildina iepriekš izstrādāto<br />
Eiropas Padomes likumdošanas aktu – 85/337/EEC;<br />
� Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija direktīvu “Par<br />
noteiktu plānu un programmu ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējumu”<br />
2001/42/EK.<br />
Vides aizsardzību reglamentējošie likumdošanas akti<br />
a) Likumi:<br />
“Vides aizsardzības likums” (02.11.2006.);<br />
“Par piesārņojumu” (15.03.2001., ar grozījumiem 20.06.2002., 18.12.2003.,<br />
27.01.2005. un 06.04.2006.);<br />
“Sugu un biotopu aizsardzības likums” (16.03.2000, ar grozījumiem 15.09.2005.<br />
un 26.10.2006.);<br />
“Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām” (02.03.1993., ar grozījumiem<br />
30.10.1997., 28.02.2002., 12.12.2002., 20.11.2003. un 15.09.2005.);<br />
“Eiroprojekts”, 2007 6
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Teritorijas plānošanas likums” (22.05.2002., ar grozījumiem 10.04.2003.,<br />
27.01.2005. un 28.12.2006.);<br />
“Aizsargjoslu likums” (05.02.1997., ar grozījumiem 21.02.2002., 19.06.2003. un<br />
22.06.2005.);<br />
“Ūdens apsaimniekošanas likums” (12.09.2002., ar grozījumiem 12.12.2002.,<br />
29.04.2004. un 03.02.2005.);<br />
“Dabas resursu nodokļa likums” (15.12.2005., ar grozījumiem 19.12.2006.);<br />
“Atkritumu apsaimniekošanas likums” (14.12.2000., ar grozījumiem 19.02.2004.,<br />
02.12.2004., 22.06.2005. un 26.10.2006.);<br />
“Būvniecības likums” (10.08.1995., ar grozījumiem 27.02.1997., 01.10.1997.,<br />
07.03.2002., 27.02.2003., 13.03.2003., 31.03.2004., 10.03.2005., 09.03.2006. un<br />
25.05.2006.);<br />
“Par kultūras pieminekļu aizsardzību” (12.02.1992., ar grozījumiem 01.06.1993.,<br />
02.12.1993., 09.02.1995., 15.11.2001., 06.11.2003. un 28.04.2005.);<br />
“Par zemes dzīlēm” (02.05.1996., ar grozījumiem 11.02.1999., 07.09.2000.,<br />
16.12.2004. un 05.10.2006.);<br />
“Dzelzceļa pārvadājumu likums” (21.12.2000., ar grozījumiem 21.03.2002. un<br />
24.11.2005.).<br />
b) Ministru kabineta noteikumi:<br />
“Vides trokšņa novērtēšanas kārtība”, Nr. 597 (13.07.2004. ar grozījumiem<br />
30.11.2004., 03.01.2006. un 31.01.2006);<br />
“Noteikumi par pieļaujamiem vibrācijas lielumiem dzīvojamo un publisko ēku<br />
telpās”, Nr. 341 (25.06.2003., ar grozījumiem 10.01.2006.);<br />
“Noteikumi par gaisa kvalitāti”, Nr. 588 (21.10.2003., ar grozījumiem<br />
25.07.2006.);<br />
“Kārtība, kādā novēršama, ierobežojama un kontrolējama gaisu piesārņojošo<br />
vielu emisija no stacionāriem piesārņojuma avotiem", Nr. 379 (20.08.2002., ar<br />
grozījumiem 22.04.2003., 02.03.2004. un 01.11.2005.);<br />
“Noteikumi par īpaši aizsargājamo sugu un ierobežoti izmantojamo īpaši<br />
aizsargājamo sugu sarakstu”, Nr. 396 (14.11.2000., ar grozījumiem 27.07.2004.);<br />
“Noteikumi par Latvijā sastopamo Eiropas Savienības prioritāro sugu un biotopu<br />
sarakstu”, Nr. 153 (21.02.2006.);<br />
“Noteikumi par dabas liegumiem”, Nr. 212 (15.06.1999., ar grozījumiem<br />
26.06.2001., 21.10.2003., 08.04.2004., 10.08.2004., 30.11.2004., 22.11.2005. un<br />
14.03.2006.);<br />
“Īpaši aizsargājamo dabas teritoriju vispārējie aizsardzības un izmantošanas<br />
noteikumi”, Nr. 415 (22.07.2003., ar grozījumiem 26.10.2004. un 08.11.2005.);<br />
“Eiroprojekts”, 2007 7
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Noteikumi par zaudējumu atlīdzību par īpaši aizsargājamo sugu indivīdu un<br />
biotopu iznīcināšanu vai bojāšanu”, Nr. 117 (13.03.2001.);<br />
“Noteikumi par kritērijiem, kurus izmanto, novērtējot īpaši aizsargājamām sugām<br />
vai īpaši aizsargājamiem biotopiem nodarītā kaitējuma ietekmes būtiskumu”,<br />
Nr. 213 (27.03.2007.);<br />
"Noteikumi par stacionāru piesārņojuma avotu emisijas limita projektu izstrādi",<br />
Nr. 200 (22.04.2003., ar grozījumiem 03.01.2006.);<br />
"Kārtība, kādā notiek darbības ar emisijas kvotām un tiek veidoti iekārtu<br />
kopfondi", Nr. 661 (03.08.2004.);<br />
"Noteikumi par piesārņojošas darbības izraisīto smaku noteikšanas metodēm, kā<br />
arī kārtību, kādā ierobežo šo smaku izplatīšanos", Nr. 626 (27.07.2004.);<br />
“Dabas resursu nodokļa aprēķināšanas un maksāšanas kārtība”, Nr. 504<br />
(20.06.2006., ar grozījumiem 19.12.2006.);<br />
“Noteikumi par virszemes un pazemes ūdeņu kvalitāti”, Nr. 118 (12.03.2002., ar<br />
grozījumiem 01.10.2002. un 04.10.2005.);<br />
“Kārtība, kādā piesakāmas A, B un C kategorijas piesārņojošas darbības un<br />
izsniedzamas atļaujas A un B kategorijas piesārņojošo darbību veikšanai”,<br />
Nr. 294 (09.07.2002., ar grozījumiem 08.07.2003., 03.02.2004., 22.04.2004. un<br />
26.07.2005.);<br />
“Noteikumi par augsnes un grunts kvalitātes normatīviem”, Nr. 804<br />
(25.10.2005.);<br />
“Noteikumi par vides monitoringu un piesārņojošo vielu reģistru”, Nr. 162<br />
(08.04.2003.);<br />
“Vispārīgie būvnoteikumi”, Nr. 112 (01.04.1997., ar grozījumiem 02.05.2000.,<br />
11.12.2001., 01.04.2003., 30.09.2003., 20.04.2004., 07.06.2005. un 06.09.2005.);<br />
“Nekustamā īpašuma lietošanas mērķu klasifikācija un nekustamā īpašuma<br />
lietošanas mērķu noteikšanas un maiņas kārtība”, Nr. 496 (20.06.2006.);<br />
“Prasības atkritumu sadedzināšanai un atkritumu sadedzināšanas iekārtu darbībai”<br />
Nr. 323 (17.07.2001., ar grozījumiem 23.10.2001., 20.08.2002. un 04.02.2003.);<br />
„Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus<br />
bīstamus”, Nr. 985 (30.11.2004.);<br />
“Bīstamo kravu pārvadājumu noteikumi”, Nr. 674 (06.09.2005., ar grozījumiem<br />
27.02.2007.);<br />
„Noteikumi par bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu”, Nr. 226 (29.04.2003.,<br />
ar grozījumiem 27.04.2004.);<br />
„Noteikumi par drošības konsultantu (padomnieku) norīkošanu, to profesionālo<br />
kvalifikāciju un darbību bīstamo kravu pārvadājumu jomā”, Nr. 156<br />
(21.02.2006.);<br />
“Eiroprojekts”, 2007 8
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
„Noteikumi par kravu pieņemšanu pārvadāšanai pa dzelzceļu”, Nr. 506<br />
(04.11.2002.).<br />
c) Starptautiskās vienošanās:<br />
“Latvijas Republikas valdības un Krievijas Federācijas valdības Vienošanās par<br />
Latvijas Republikas teritorijā dzīvojošo Krievijas Federācijas militāro pensionāru<br />
un viņu ģimenes locekļu sociālo aizsardzību” (30.04.1994.);<br />
“Līgums starp Latvijas Republikas valdību un Vācijas Federatīvās Republikas<br />
valdību par karā kritušo personu apbedījumiem” (24.01.1999.).<br />
“Vides aizsardzības likums”<br />
Šis ir pamatlikums vides aizsardzībā. Likuma mērķis ir nodrošināt vides kvalitātes<br />
saglabāšanu un atjaunošanu, kā arī dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Likums<br />
apskata jautājumus, kas saistīti ar sabiedrības tiesībām vides jomā, valsts un pašvaldību<br />
iestāžu pienākumiem attiecībā <strong>uz</strong> vides informācijas sniegšanu un izplatīšanu un<br />
sabiedrības iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā, vides informācijas sistēmu, kontroli vides<br />
jomā un atbildību par videi nodarīto kaitējumu.<br />
Likums “Par piesārņojumu”<br />
Likuma mērķis ir novērst vai mazināt piesārņojuma radīto kaitējumu cilvēku<br />
veselībai, īpašumam un videi, novērst šī kaitējuma radītās sekas. Likumā atrunāta kārtība<br />
un norādes, kas jāņem vērā, veicot piesārņojošas darbības, lai samazinātu ietekmi <strong>uz</strong><br />
tādiem dabas resursiem kā augsne, gaiss un ūdens; definēta iedzīvotāju tiesības dzīvot<br />
tādā vidē, kas nespiež ciest piesārņojuma radītu diskomfortu; sniegts saraksts ar<br />
piesārņojošajām darbībām, kas prasa A kategorijas atļauju.<br />
Viens no likuma <strong>uz</strong>devumiem ir noteikt prasības, kuras piesārņojuma novēršanas<br />
un kontroles jomā jāņem vērā operatoram, un piesārņojuma novēršanas un kontroles<br />
kārtību.<br />
Saistībā ar plānoto darbību jāņem vērā gaisu piesārņojošo vielu emisija, kā arī<br />
trokšņa emisija, kas rodas no darbības un ar to saistītās darbības (piemēram,<br />
transportlīdzekļiem). Plašāk darbības un pasākumi trokšņa un gaisa emisiju<br />
samazināšanai un ierobežošanai analizēti atbilstošos MK noteikumos. Operators paredz<br />
veikt monitoringu atbilstoši šim likumam.<br />
“Sugu un biotopu aizsardzības likums”<br />
Sugu un biotopu aizsardzības likums regulē jautājumus, kas saistīti ar<br />
aizsargājamo sugu un biotopu aizsardzību. Viens no likuma galvenajiem mērķiem ir<br />
nodrošināt bioloģisko daudzveidību, saglabājot Latvijai raksturīgo faunu, floru un<br />
“Eiroprojekts”, 2007 9
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
biotopus. Likums nosaka nepieciešamību regulēt sugu un biotopu aizsardzību,<br />
apsaimniekošanu un <strong>uz</strong>raudzību.<br />
Likuma 9. pantā attiecībā <strong>uz</strong> zemes īpašniekiem un pastāvīgajiem lietotājiem<br />
norādīti arī viņu pienākumi. Būtiskākais no tiem ir ziņot attiecīgajai reģionālajai vides<br />
pārvaldei par īpaši aizsargājamo sugu un biotopu izmaiņām un faktoriem, kas pasliktina<br />
to stāvokli, kā arī par piesardzības prasību neievērošanu. Pamatojoties <strong>uz</strong> augstāk minētā<br />
likuma prasībām, ir izstrādāti MK izdotie “Noteikumi par īpaši aizsargājamo sugu un<br />
ierobežoti izmantojamo īpaši aizsargājamo sugu sarakstu”.<br />
Likums “Par īpaši aizsargājamām dabas teritorijām”<br />
Viens no šī likuma <strong>uz</strong>devumiem ir savienot valsts, starptautiskās, reģionālās un<br />
privātās intereses īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izveidošanā, saglabāšanā, <strong>uz</strong>turēšanā<br />
un aizsardzībā.<br />
7. pants. Dabas liegumi<br />
Dabas liegumi ir cilvēka darbības mazpārveidotas vai dažādā pakāpē pārveidotas<br />
dabas teritorijas, kas ietver īpaši aizsargājamo savvaļas augu un dzīvnieku sugu dzīvotnes<br />
un īpaši aizsargājamos biotopus.<br />
43.pants. Eiropas nozīmes aizsargājamās dabas teritorijas<br />
Eiropas nozīmes aizsargājamās dabas teritorijas ( Natura 2000 ) ir vienots Eiropas<br />
nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīkls. Tas izveidots, lai nodrošinātu īpaši<br />
aizsargājamo biotopu, īpaši aizsargājamo sugu un ierobežoti izmantojamo īpaši<br />
aizsargājamo sugu dzīvotņu aizsardzību vai, kur tas nepieciešams, atjaunošanu to<br />
dabiskās izplatības areāla robežās.<br />
Šī likuma pielikuma “Latvijas Natura 2000 — Eiropas nozīmes aizsargājamo<br />
dabas teritoriju saraksts” 144. punktā ir iekļauts dabas liegums “Cieceres ezera sala” un<br />
255. punktā – dabas liegums “Baltezera purvs”.<br />
“Teritorijas plānošanas likums”<br />
Plānojot plānoto darbību ir jāņem vērā paredzētās zemes izmantošanas atbilstība<br />
pašvaldību teritorijas plānojumiem. Svarīgākie no teritorijas plānošanas <strong>uz</strong>devumiem, kas<br />
noteikti šajā likumā, ir:<br />
� radīt labvēlīgus apstākļus <strong>uz</strong>ņēmējdarbības attīstībai un investīciju<br />
piesaistei,<br />
� radīt priekšnoteikumus vides kvalitātes un teritorijas racionālas<br />
izmantošanas nodrošināšanai, rūpniecisko un vides risku novēršanai,<br />
� garantēt tiesības izmantot un attīstīt nekustamo īpašumu saskaņā ar<br />
teritorijas plānojumu,<br />
� veicināt pakalpojumu pieejamību un optimālu transporta sistēmas<br />
funkcionēšanu,<br />
“Eiroprojekts”, 2007 10
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
� saglabāt dabas un kultūras mantojumu, ainavas bioloģisko daudzveidību,<br />
kā arī paaugstināt kultūrainavas un apdzīvoto vietu kvalitāti.<br />
“Aizsargjoslu likums”<br />
8.pants. Aizsargjoslas (aizsardzības zonas) ap kultūras pieminekļiem<br />
(1) Aizsargjoslas (aizsardzības zonas) ap kultūras pieminekļiem tiek noteiktas, lai<br />
nodrošinātu kultūras pieminekļu aizsardzību un saglabāšanu, kā arī samazinātu dažāda<br />
veida negatīvu ietekmi <strong>uz</strong> nekustamiem kultūras pieminekļiem.<br />
(2) Metodikas projektu, pēc kuras nosaka aizsargjoslas (aizsardzības zonas) ap<br />
kultūras pieminekļiem, izstrādā Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija<br />
saskaņā ar kultūras pieminekļu aizsardzību regulējošiem normatīvajiem aktiem. Ja<br />
aizsargjosla (aizsardzības zona) ap kultūras pieminekli nav noteikta īpaši, tās minimālais<br />
platums ir:<br />
1) lauku apvidos – 500 metru;<br />
2) pilsētās – 100 metru (skat. 4.9. nodaļu).<br />
13.pants. Aizsargjoslas gar ielām, autoceļiem un dzelzceļiem<br />
(2) Gar ielām un autoceļiem aizsargjoslas nosaka šādi:<br />
1) pilsētās un ciemos gar ielām un autoceļiem — teritoriju plānojumos likumā<br />
noteiktajā kārtībā un atzīmē zemes gabalu plānos kā sarkano līniju (esoša vai projektēta<br />
ielas robeža) un būvlaidi (līnija, kas nosaka attālumu no sarkanās līnijas līdz apbūvei);<br />
2) lauku apvidos aizsargjoslu platums gar autoceļiem no ceļa ass <strong>uz</strong> katru pusi ir:<br />
a) valsts galvenajiem autoceļiem — 100 metru,<br />
b) valsts 1.šķiras autoceļiem — 60 metru,<br />
c) valsts 2.šķiras un pašvaldību autoceļiem — 30 metru (skat. 3.13. nodaļu).<br />
(3) Dzelzceļa ekspluatācijas aizsargjoslas minimālais platums ir vienāds ar<br />
dzelzceļa zemes nodalījuma joslas platumu. Pilsētās un ciemos ekspluatācijas<br />
aizsargjoslas maksimālais platums gar stratēģiskās (valsts) nozīmes un reģionālās<br />
nozīmes dzelzceļa infrastruktūrā ietilpstošajiem sliežu ceļiem, izņemot tiem piegulošos<br />
vai ar tiem saistītos staciju sliežu ceļus, speciālās nozīmes sliežu ceļus, pievedceļus un<br />
strupceļus, ir 50 metri katrā pusē no malējās sliedes, gar pārējiem sliežu ceļiem – 25<br />
metri, bet lauku apvidū ekspluatācijas aizsargjoslas maksimālais platums gar stratēģiskās<br />
(valsts) nozīmes un reģionālās nozīmes dzelzceļa infrastruktūrā ietilpstošajiem sliežu<br />
ceļiem, izņemot tiem piegulošos vai ar tiem saistītos staciju sliežu ceļus, speciālās<br />
nozīmes sliežu ceļus, pievedceļus un strupceļus, ir 100 metri katrā pusē no malējās<br />
sliedes, gar pārējiem sliežu ceļiem – 50 metri. Ekspluatācijas aizsargjoslas platumu šajās<br />
robežās nosaka teritoriju plānojumos likumā noteiktajā kārtībā (skat. 3.13. nodaļu).<br />
35. pants. Vispārīgie aprobežojumi aizsargjoslās<br />
(2) Ja objektam ir noteikta aizsargjosla, tā īpašniekam ir atļauts aizsargjoslā veikt<br />
attiecīgā objekta ekspluatācijai, remontam, renovācijai, rekonstrukcijai nepieciešamos<br />
“Eiroprojekts”, 2007 11
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
darbus. Par to rakstveidā brīdināms zemes īpašnieks, tiesiskais valdītājs vai lietotājs<br />
vismaz divas nedēļas pirms darbu <strong>uz</strong>sākšanas, izņemot avāriju novēršanas vai to seku<br />
likvidēšanas darbus, kurus var veikt jebkurā laikā bez brīdinājuma.<br />
(3) Aizsargjoslās, kas ir lauksaimniecības zemēs, plānotie ekspluatācijas, remonta,<br />
renovācijas un rekonstrukcijas darbi veicami laikposmā, kad šīs platības neaizņem<br />
lauksaimniecības kultūras vai kad ir iespējama lauksaimniecības kultūru saglabāšana,<br />
izņemot avāriju novēršanas vai to seku likvidācijas darbus, kurus var veikt jebkurā laikā.<br />
(4) Pēc darbu veikšanas objekta īpašnieks sakārto zemes platības, lai tās būtu<br />
derīgas izmantošanai paredzētajām vajadzībām, kā arī atlīdzina zemes īpašniekam,<br />
tiesiskajam valdītājam vai lietotājam darbu izpildes gaitā nodarītos zaudējumus.<br />
Zaudējumu apmēru nosaka un zaudējumus atlīdzina likumos noteiktajā kārtībā vai pēc<br />
savstarpējas vienošanās.<br />
(5) Ja aizsargjoslas sakrīt vai krustojas, ar attiecīgo objektu ekspluatāciju un<br />
remontu saistītos darbus kopīgajos aizsargjoslu iecirkņos veic ieinteresētās juridiskās vai<br />
fiziskās personas pēc savstarpējas vienošanās.<br />
(6) Juridiskās un fiziskās personas, veicot aizsargjoslās darbus, kuru dēļ ir<br />
nepieciešams objektus aizsargāt no bojājumiem, pārbūvēt vai pārvietot, aizsardzības,<br />
pārbūves vai pārvietošanas darbus veic pēc saskaņošanas ar attiecīgā objekta īpašnieku.<br />
Ar minētajām darbībām saistītās izmaksas sedz attiecīgā juridiskā vai fiziskā persona vai<br />
— pēc savstarpējas vienošanās — objekta īpašnieks.<br />
(7) Juridiskajām un fiziskajām personām aizsargjoslās jāizpilda attiecīgā objekta<br />
īpašnieka likumīgās prasības.<br />
(8) Pašvaldību, atbildīgo valsts institūciju un objektu īpašnieku dienestiem<br />
kontroles un <strong>uz</strong>raudzības nolūkos atļauts apmeklēt aizsargjoslu teritorijas jebkurā laikā,<br />
iepriekš par to brīdinot zemes īpašnieku, bet, ja tiesības lietot zemi nodotas citai personai,<br />
- zemes lietotāju.<br />
38.pants. Aprobežojumi aizsargjoslās (aizsardzības zonās) ap kultūras<br />
pieminekļiem<br />
Aizsargjoslās (aizsardzības zonās) ap kultūras pieminekļiem papildus šā likuma<br />
35. pantā minētajam tiek noteikti šādi aprobežojumi:<br />
1) jebkuru saimniecisko darbību aizsargjoslās (aizsardzības zonās) ap kultūras<br />
pieminekļiem drīkst veikt tikai ar Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas un<br />
kultūras pieminekļa īpašnieka atļauju.<br />
“Ūdens apsaimniekošanas likums”<br />
7.pants. Ūdens resursu lietotāja pienākumi<br />
Ūdens resursu lietotāja pienākumi ir šādi:<br />
1) lietojot ūdens resursus, ievērot ūdensobjektam noteiktos izmantošanas mērķus,<br />
vides kvalitātes mērķus un kvalitātes normatīvus, atļauju nosacījumus, veselības<br />
“Eiroprojekts”, 2007 12
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
aizsardzības, būvniecības, zivsaimniecības noteikumus un citas normatīvajos aktos<br />
ietvertās prasības;<br />
2) nodrošināt ūdens kvalitātes un kvantitātes saglabāšanu savā īpašumā vai<br />
lietošanā esošajos ūdensobjektos un teritorijā;<br />
3) ievērot apsaimniekošanas plānā un pasākumu programmā paredzētos<br />
nosacījumus;<br />
4) veikt visas ar ūdens resursu lietošanu saistītās darbības tā, lai nepasliktinātu<br />
pazemes un virszemes ūdeņu stāvokli, nenodarītu kaitējumu cilvēku veselībai vai videi,<br />
arī ūdens ekosistēmām un no tām tieši atkarīgajām sauszemes ekosistēmām, kā arī<br />
neradītu apstākļus, kas veicina plūdus vai zemes izkalšanu;<br />
5) ievērot citu ūdens resursu lietotāju un ūdensobjektiem piegulošās zemes<br />
īpašnieku tiesības;<br />
6) saņemt visas normatīvajos aktos paredzētās atļaujas ūdens resursu lietošanai;<br />
7) normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā un atbilstoši ūdens resursu lietošanas<br />
atļaujas nosacījumiem iesniegt reģionālajai vides pārvaldei pārskatus par ūdens resursu<br />
lietošanu;<br />
8) atļaut vides aizsardzības institūciju pārstāvjiem, kuri normatīvajos aktos<br />
noteiktajā kārtībā veic ūdeņu stāvokļa valsts kontroli vai vides monitoringu, ņemt<br />
pazemes un virszemes ūdeņu paraugus privātajos ūdeņos vai ņemt augsnes paraugus un<br />
veikt monitoringa iekārtu kontroli privātīpašuma teritorijā;<br />
9) veikt monitoringu atļaujās vai normatīvajos aktos paredzētajos gadījumos un<br />
kārtībā;<br />
10) atlīdzināt zaudējumus, kas ūdens resursu lietošanas rezultātā nodarīti videi vai<br />
ūdens bioloģiskajiem resursiem, ja atbilstoši spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem atzīta<br />
ūdens resursu lietotāja atbildība par šiem zaudējumiem;<br />
11) pārtraukt ūdens resursu lietošanu, ja konstatēta pazemes ūdensobjekta un<br />
virszemes ūdensobjekta stāvokļa pasliktināšanās, nodarīts kaitējums cilvēku veselībai vai<br />
videi, it īpaši ūdens ekosistēmām un no tām tieši atkarīgajām sauszemes ekosistēmām.<br />
“Dabas resursu nodokļa likums”<br />
Dabas resursu nodokļa mērķis ir veicināt dabas resursu ekonomiski efektīvu<br />
izmantošanu, ierobežot vides piesārņošanu, samazināt <strong>vidi</strong> piesārņojošas produkcijas<br />
ražošanu un realizāciju, veicināt jaunu, <strong>vidi</strong> saudzējošu tehnoloģiju ieviešanu, atbalstīt<br />
tautsaimniecības ilgtspējīgu attīstību, kā arī finansiāli nodrošināt vides aizsardzības<br />
pasākumus.<br />
Uz dolomīta ieguvi attiecināmas šī likuma 1. pielikumā norādītās nodokļu likmes<br />
par dabas resursu ieguvi (dolomītam – 0,06 Ls/m 3 ).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 13
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Būvniecības likums”<br />
Šis likums nosaka būvniecības dalībnieku savstarpējās attiecības, kā arī viņu<br />
tiesības un pienākumus būvniecības procesā un atbildību par būvniecības rezultātā<br />
tapušas būves atbilstību tās <strong>uz</strong>devumam, ekonomiskajam izdevīgumam, paredzētam<br />
kalpošanas ilgumam un attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, kā arī valsts pārvaldes un<br />
pašvaldību institūciju kompetenci attiecīgajā būvniecības jomā.<br />
Likuma 3. panta 1.apakšpunkts nosaka to, ka zemes gabalu atļauts apbūvēt, ja tā<br />
apbūve nav pretrunā ar pilsētas vai pagasta ģenerālplānu, detālplānojumu, zemes ierīcības<br />
projektu un saistošiem apbūves noteikumiem.<br />
Likums “Par kultūras pieminekļu aizsardzību”<br />
Likums nosaka, ka “pirms celtniecības, meliorācijas, ceļu būves, derīgo izrakteņu<br />
ieguves un citu saimniecisko darbu <strong>uz</strong>sākšanas šo darbu veicējam jānodrošina kultūras<br />
vērtību apzināšana paredzamo darbu zonā. Fiziskajām un juridiskajām personām, kas<br />
saimnieciskās darbības rezultātā atklāj arheoloģiskus vai citus objektus ar<br />
kultūrvēsturisku vērtību, par to nekavējoties jāziņo Valsts kultūras pieminekļu<br />
aizsardzības inspekcijai un turpmākie darbi jāpārtrauc.” (22.pants. Kultūras pieminekļu<br />
saglabāšana, veicot celtniecības un citus darbus) (skat. 6. nodaļu).<br />
Likums “Par zemes dzīlēm”<br />
14.pants. Zemes dzīļu izmantotāju pienākumi<br />
Zemes dzīļu izmantotāju pienākums ir:<br />
10) apturēt zemes dzīļu izmantošanu, ja atklājas zinātnei, kultūrai un vides<br />
aizsardzībai nozīmīgi ģeoloģiskie veidojumi, meteorīti, arheoloģiskie vai citi objekti, kā<br />
arī nekavējoties ziņot par atklājumu atļaujas (licences) izsniedzējam, Vides valsts<br />
dienestam vai Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijai, kā arī Latvijas Vides,<br />
ģeoloģijas un meteoroloģijas aģentūrai. Ja turpmāka zemes dzīļu izmantošana apdraud<br />
vai bojā šos objektus, zemes dzīļu izmantošana jāpārtrauc. Zemes dzīļu izmantošanas<br />
pārtraukšanas rezultātā zemes dzīļu izmantotājam nodarītais kaitējums atlīdzināms<br />
likumā "Par zemes lietošanu un zemes ierīcību" noteiktajā kārtībā (skat. 6. nodaļu)<br />
“Dzelzceļa pārvadājumu likums”<br />
Saskaņā ar šo likumu par bīstamu kravu <strong>uz</strong>skatāma krava, kas pārvadāšanas,<br />
iekraušanas, izkraušanas vai <strong>uz</strong>glabāšanas procesā savu īpašību dēļ noteiktos apstākļos<br />
var izraisīt sprādzienu, ugunsgrēku vai nodarīt citus kaitējumus, apdraudēt cilvēku<br />
dzīvību, veselību, personas mantu vai <strong>vidi</strong>. Šī likuma 49.pants nosaka bīstamo kravu<br />
nosūtītāja, saņēmēja un pārvadātāja pienākumus:<br />
� bīstamo kravu nosūtītājam, saņēmējam un pārvadātājam ir pienākums<br />
apmācīt darbiniekus, kas klasificē, iesaiņo un marķē bīstamās kravas,<br />
sagatavo attiecīgos dokumentus, pieņem vai nodod kravas, pārvadā,<br />
“Eiroprojekts”, 2007 14
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
iekrauj vai izkrauj minētās kravas vai ir kādā citā veidā saistīti ar bīstamo<br />
kravu pārvadāšanu;<br />
� bīstamo kravu nosūtītājam un saņēmējam atbilstoši kravas apjomam jābūt<br />
neitralizācijas līdzekļu rezervei, bīstamo kravu pārsūknēšanas un<br />
savākšanas ierīcēm un glābšanas komandai bīstamo kravu pārvadāšanas<br />
laikā notikušas avārijas seku likvidēšanai. Pēc pārvadātāja, Valsts<br />
ugunsdzēsības un glābšanas dienesta vai citu avārijas dienestu<br />
pieprasījuma šie spēki un līdzekļi nosūtāmi <strong>uz</strong> avārijas vietu;<br />
� normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā jāreģistrē Valsts darba inspekcijā<br />
bīstamo kravu iekraušanai, pārvadāšanai un izkraušanai izmantojamās<br />
bīstamās iekārtas;<br />
� jānodrošina, lai tiek veikta bīstamo kravu iekraušanai, pārvadāšanai un<br />
izkraušanai izmantojamo bīstamo iekārtu sertificēšana attiecīgajās<br />
institūcijās un to regulāras tehniskās pārbaudes;<br />
� jānodrošina bīstamo kravu iekraušanai, pārvadāšanai un izkraušanai<br />
izmantojamās bīstamās iekārtas ar attiecīgu aprīkojumu un marķējumu.<br />
Saskaņā ar šī likuma 50. pantu tās juridiskās personas vadītājs, kura iesaistīta<br />
bīstamo kravu iekraušanā, pārvadāšanā vai izkraušanā, norīko drošības konsultantu, kas<br />
atbild par normatīvo aktu ievērošanu bīstamo kravu pārvadājumu jomā un kontrolē to<br />
ievērošanu, kā arī atbild par riska samazināšanu cilvēka dzīvībai, veselībai, personas<br />
mantai vai videi.<br />
Dzelzceļa pārvadājumu likuma 52. pants <strong>uz</strong>dod bīstamo kravu pārvadātājam:<br />
� nodrošināt, lai pārvadājuma laikā tiktu veikti nepieciešamie pasākumi, kas<br />
novērstu iespēju bīstamajai kravai nokļūt ārpus iesaiņojuma, konteinera<br />
vai vagona (cisternas), tādējādi apdraudot cilvēka dzīvību, veselību,<br />
personas mantu vai <strong>vidi</strong>;<br />
� <strong>uz</strong>turēt minimālus avārijas un glābšanas spēkus, avāriju seku likvidēšanai<br />
nepieciešamo tehniku, ekipējumu un minimālo neitralizācijas līdzekļu<br />
rezervi avāriju seku likvidēšanai bīstamo kravu pārvadāšanas laikā, kā arī<br />
nodrošināt minēto resursu iesaistīšanu avāriju seku likvidēšanā;<br />
� izstrādāt avāriju novēršanas plānus un nodrošināt to izpildi, veikt avāriju<br />
<strong>uz</strong>skaiti un to cēloņu analīzi (skat. 3.13. nodaļu).<br />
MK noteikumi “Vides trokšņa novērtēšanas kārtība”<br />
Pamatprasības trokšņa emisiju ierobežošanai, <strong>uz</strong>raudzībai un kontrolei noteiktas<br />
likumā “Par piesārņojumu”. Šajos MK noteikumos noteiktas pieļaujamās trokšņa rādītāju<br />
vērtības, kuras jāņem vērā, veicot kartēšanu un rīcības plānu izstrādi trokšņa<br />
samazināšanai.<br />
Aglomerācijas pašvaldības vienojas par kopīgas trokšņa stratēģiskās kartes izstrādes<br />
kārtību, kā arī sadarbojas kartes izstrādes laikā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 15
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Satiksmes ministrija, izstrādājot trokšņa stratēģisko karti autoceļam, dzelzceļa līnijai<br />
vai lidostai, sadarbojas ar pašvaldību, kuras teritorija iekļauta trokšņa stratēģiskajā<br />
kartē. Uzmanība būtu jāpievērš sekojošiem aspektiem:<br />
� trokšņa robežlielumu pārsniegumiem;<br />
� noteiktā rajonā esošo mājokļu, skolu un slimnīcu skaita novērtējumam, <strong>uz</strong><br />
kuriem iedarbojas troksnis, kura trokšņa rādītājam ir kāda konkrēta<br />
vērtība;<br />
� to cilvēku skaita novērtējumam, kuri atrodas trokšņa iedarbībai pakļautajā<br />
rajonā.<br />
Galvenie pasākumi atbildīgajām pusēm ir šādi:<br />
� veikt attiecīgajā teritorijā trokšņa kartēšanu un trokšņa stratēģiskās kartes<br />
izstrādi un ieviešanu;<br />
� veikt rīcības plāna trokšņa samazināšanai izstrādi un ieviešanu.<br />
Noteikumu mērķis ir novērst vai samazināt vides trokšņa radītās kaitīgās sekas un<br />
diskomfortu, kā arī nodrošināt rīcības plānu trokšņa samazināšanai izstrādi. Noteikumu<br />
16. punkts nosaka, ka teritorijā, kurā trokšņa rādītāja Lnakts vai trokšņa rādītāja Lstunda<br />
(naktī) vērtība pārsniedz šo noteikumu 2. pielikumā minēto trokšņa robežlielumu ne<br />
vairāk kā par 15 dB(A), pieļaujama vietējās pašvaldības teritorijas plānojumā noteiktajam<br />
plānotajam (atļautajam) teritorijas izmantošanas veidam atbilstošu ēku būvniecība vai<br />
rekonstrukcija, ja tiek projektēti un īstenoti prettrokšņa pasākumi atbilstoši Latvijas<br />
būvnormatīvā LBN 016–03 "Būvakustika" noteiktajām prasībām.<br />
“Noteikumi par pieļaujamiem vibrācijas lielumiem dzīvojamo un publisko ēku<br />
telpās”<br />
Noteikumi nosaka pieļaujamos vibrācijas lielumus dzīvojamo un publisko ēku<br />
telpās, lai nodrošinātu iedzīvotāju veselības aizsardzību pret vibrācijas nelabvēlīgo<br />
ietekmi. Vibrācija šo noteikumu izpratnē ir mehāniskās svārstības telpās frekvenču<br />
diapazonā no 1 Hz līdz 80 Hz, kuras rada ārpus telpām vai blakus telpās esoši vibrācijas<br />
avoti. Noteikumi neattiecas <strong>uz</strong> vibrāciju, kuru rada mašīnas un iekārtas, kurām vibrācija<br />
ir raksturīga pazīme, un <strong>uz</strong> transportlīdzekļu radīto vibrāciju. Pieļaujamie vibrācijas<br />
lielumi dzīvojamo un publisko ēku telpās dienā - izsvērtais vibrācijas paātrinājums ir 7,0<br />
mm/s 2 , bet naktī ir 4,0. Par pieļaujamā vibrācijas lieluma pārsniegšanu ir atbildīgas<br />
fiziskās un juridiskās personas, kuru īpašumā vai lietošanā esošā vibrācijas avota darbības<br />
dēļ ir pārsniegti pieļaujamie vibrācijas lielumi.<br />
Vibrācijas mērījumus veic akreditētas laboratorijas saskaņā ar kontrolējošās<br />
institūcijas pasūtījumu vai pēc vienošanās ar ieinteresētajām personām vai vibrācijas<br />
avotu īpašniekiem vai lietotājiem. Pieļaujamo vibrācijas lielumu ievērošanu kontrolē<br />
Valsts sanitārā inspekcija.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 16
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Noteikumi par gaisa kvalitāti”<br />
Šie noteikumi nosaka kvalitātes normatīvus ārtelpu gaisam troposfērā, tātad<br />
imisiju normatīvus (neietverot darba <strong>vidi</strong>) Latvijas teritorijā, kā arī:<br />
� gaisa kvalitātes normatīvu sasniegšanas termiņus;<br />
� gaisu piesārņojošu vielu augstāko un zemāko pieļaujamo līmeni vidē un<br />
raksturlielumus;<br />
� parametrus, monitoringa metodes un metodes, kuras izmanto, lai noteiktu<br />
attiecīgo gaisa kvalitātes normatīvu pārsniegumu;<br />
� pasākumus, kas veicami, ja gaisa kvalitātes normatīvi tiek pārsniegti.<br />
Šo noteikumu 10. pants nosaka to, ka Vides ministrija koordinē pasākumus, lai<br />
zonās vai aglomerācijās, kurās piesārņojuma līmenis nepārsniedz šajos noteikumos<br />
noteiktos gaisa kvalitātes normatīvus, īstenotu ilgtspējīgu attīstību, nepasliktinot gaisa<br />
kvalitāti.<br />
Vietējā pašvaldība ne vēlāk kā divus gadus pēc tam, kad ir pārsniegtas<br />
robežvērtības, ņemot vērā pielaides robežu, sadarbībā ar Vides ministriju izstrādā un<br />
īsteno rīcības programmu visā teritorijā vai tās daļā, ja gaisa piesārņojums atbilst kādam<br />
no šo noteikumu 25. punktā minētajiem piesārņojuma līmeņiem.<br />
1. pielikums. Gaisa kvalitātes normatīvi, rādītāji un trauksmes līmenis sēra<br />
dioksīdam:<br />
� stundas robežlielums cilvēka veselības aizsardzībai ir 350 µg/m 3 (nedrīkst<br />
pārsniegt vairāk kā 24 reizes kalnedāra gadā);<br />
� dienas robežlielums cilvēka veselības aizsardzībai ir 125 µg/m 3 (nedrīkst<br />
pārsniegt vairāk kā trīs reizes kalnedāra gadā);<br />
� robežlielums ekosistēmu aizsardzībai ir 20 µg/m 3 ;<br />
� trauksmes līmenis ir 500 µg/m³ mērījumos, kas izdarīti trīs stundas pēc<br />
kārtas, ja monitoringa stacijas, kurās izdarīti mērījumi, attiecas <strong>uz</strong><br />
teritoriju, kas pārsniedz 100 km², vai <strong>uz</strong> visu zonu, vai aglomerāciju.<br />
2. pielikums. Gaisa kvalitātes normatīvi, rādītāji un trauksmes līmenis slāpekļa<br />
oksīdiem:<br />
� stundas robežlielums slāpekļa dioksīdam cilvēka veselības aizsardzībai ir<br />
200 µg/m³ (nedrīkst pārsniegt vairāk kā 18 reizes kalnedāra gadā);<br />
� gada robežlielums slāpekļa dioksīdam cilvēka veselības aizsardzībai ir<br />
40 µg/m³ (nedrīkst pārsniegt vairāk kā 18 reizes kalnedāra gadā);<br />
� robežlielums slāpekļa dioksīdam un slāpekļa oksīdiem ekosistēmu<br />
aizsardzībai ir 30 µg/m³;<br />
� trauksmes līmenis ir 400 µg/m³ mērījumos, kas izdarīti trīs stundas pēc<br />
kārtas, ja monitoringa stacijas, kurās izdarīti mērījumi, attiecas <strong>uz</strong><br />
teritoriju, kas pārsniedz 100 km2, vai <strong>uz</strong> visu zonu, vai aglomerāciju.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 17
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3. pielikums. Gaisa kvalitātes normatīvi un rādītāji cietajām daļiņām PM10:<br />
� diennakts robežlielums cilvēka veselības aizsardzībai ir 50 µg/m 3 (nedrīkst<br />
pārsniegt vairāk kā 35 (7) reizes kalnedāra gadā);<br />
� gada robežlielums cilvēka veselības aizsardzībai ir 40 (20) mg/m 3 .<br />
4. pielikums. Gaisa kvalitātes normatīvs un rādītājs svinam:<br />
� gada robežlielums cilvēka veselības aizsardzībai ir 0,5 µg/m 3 .<br />
7. pielikums. Gaisa kvalitātes normatīvs oglekļa oksīdam:<br />
� astoņu stundu robežlielums cilvēka veselības aizsardzībai ir 10 mg/m 3 .<br />
8. pielikums. Mērķlielumi gaisa kvalitātes novērtēšanai piesārņojošo vielu<br />
emisijām no gaisa piesārņojuma avotiem:<br />
� kadmijs un tā savienojumi (pārrēķinot <strong>uz</strong> kadmiju) – 5 ng/m 3 (gada<br />
vidējā);<br />
� mangāns un tā savienojumi (pārrēķinot <strong>uz</strong> mangānu) – 0,15 µg/m 3 (gada<br />
vidējā);<br />
� vanādijs un tā savienojumi (pārrēķinot <strong>uz</strong> vanādiju) – 1 µg/m 3 (diennakts<br />
vidējā);<br />
� dzīvsudrabs un tā savienojumi (pārrēķinot <strong>uz</strong> dzīvsudrabu) – 1 µg/m 3<br />
(diennakts vidējā).<br />
MK noteikumi “Kārtība, kādā novēršama, ierobežojama un kontrolējama gaisu<br />
piesārņojošo vielu emisija no stacionāriem piesārņojuma avotiem”<br />
Operators paredz veikt monitoringu atbilstoši šiem noteikumiem. Šo noteikumu<br />
3. pielikumā ir dotas emisijas robežvērtības sadedzināšanas iekārtām, kuras saņēmušas<br />
atļaujas pēc 2002. gada 27. novembra, un sadedzināšanas iekārtām, par kurām pārvaldē<br />
iesniegts pieteikums atļaujai līdz 2002.gada 27.novembrim, bet tās sāk ekspluatēt pēc<br />
2003.gada 27.novembra (skat. 3.10. nodaļu).<br />
“Noteikumi par Latvijā sastopamo Eiropas Savienības prioritāro sugu un<br />
biotopu sarakstu”<br />
Šajos noteikumos ir iekļauts Latvijā sastopamo Eiropas Savienības prioritāro sugu<br />
un biotopu saraksts (pielikums), kura 2.9. punkts ir sugām bagātas atmatu pļavas (Eiropas<br />
nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīkla NATURA 2000 biotopu kods 6270) (skat.<br />
4.7. nodaļu).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 18
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Noteikumi par dabas liegumiem”<br />
Dabas liegums “Cieceres ezera sala” ir iekļauts šo noteikumu 1.175. punktā.<br />
Lieguma shēma un robežu apraksts dots 175. pielikumā.<br />
Dabas liegums “Baltereza purvs” ir iekļauts šo noteikumu 1.274. punktā. Lieguma<br />
shēma un robežpunktu koordinātas dotas 274. pielikumā.<br />
“Īpaši aizsargājamo dabas teritoriju vispārējie aizsardzības un izmantošanas<br />
noteikumi”<br />
5. Ja par vides aizsardzību atbildīgā valsts vai pašvaldības institūcija atbilstoši tās<br />
kompetencei pieņem pārvaldes lēmumu, ka kādai darbībai ir vai var būt būtiska negatīva<br />
ietekme <strong>uz</strong> aizsargājamo teritoriju, tās ekosistēmām vai dabas procesiem tajā, vai darbība<br />
ir pretrunā ar aizsargājamās teritorijas izveidošanas un aizsardzības mērķiem un<br />
<strong>uz</strong>devumiem, šo darbību veikt aizliegts.<br />
V. Dabas liegumi<br />
16. Dabas liegumu teritorijā aizliegts:<br />
16.1. veikt jebkādas darbības, par kurām saskaņā ar šo noteikumu 5.punktu<br />
pieņemts lēmums, ka tām ir vai var būt:<br />
16.1.1. būtiska negatīva ietekme <strong>uz</strong> dabiskajiem biotopiem, savvaļas dzīvnieku,<br />
augu un sēņu sugām un to dzīvotnēm vai savvaļas dzīvnieku populāciju vairošanos,<br />
atpūtu un barošanos, kā arī pulcēšanos migrācijas periodā;<br />
16.1.2. negatīva ietekme <strong>uz</strong> īpaši aizsargājamiem biotopiem, īpaši aizsargājamām<br />
sugām un to dzīvotnēm.<br />
”Noteikumi par zaudējumu atlīdzību par īpaši aizsargājamo sugu un indivīdu<br />
un biotopu iznīcināšanu vai bojājumu”<br />
Šie noteikumi nosaka zaudējumu atlīdzību par īpaši aizsargājamo sugu indivīdu<br />
un biotopu iznīcināšanu vai bojāšanu. To 4. pantā ir atzīmēts, ka, lai segtu īpaši<br />
aizsargājamo sugu indivīdu iznīcināšanas (dzīvnieku sugas indivīdu nogalināšana, augu<br />
sugas indivīdu ciršana, izrakšana, vākšana) vai bojāšanas (dzīvnieku sugas indivīdu<br />
ievainošana, augu sugas indivīdu lasīšana, noplūkšana, dzīvotņu postīšana) dēļ radītos<br />
zaudējumus, to atlīdzības apmēri ir noteikti atbilstoši īpaši aizsargājamo sugu<br />
iedalījumam grupās atkarībā no to apdraudētības, sastopamības un nozīmīguma.<br />
“Noteikumi par kritērijiem, kurus izmanto, novērtējot īpaši aizsargājamām<br />
sugām vai īpaši aizsargājamiem biotopiem nodarītā kaitējuma ietekmes būtiskumu”<br />
1. Noteikumi nosaka kritērijus, kurus izmanto, novērtējot īpaši aizsargājamām<br />
sugām vai īpaši aizsargājamiem biotopiem nodarītā kaitējuma ietekmes būtiskumu<br />
salīdzinājumā ar pamatstāvokli.<br />
5. Par būtisku kaitējumu ne<strong>uz</strong>skata:<br />
“Eiroprojekts”, 2007 19
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
5.1. tādas attiecīgo sugu vai biotopa negatīvas pārmaiņas, kas saskaņā ar pieejamo<br />
informāciju ir normālas un ir mazākas nekā dabiskās svārstības;<br />
5.2. attiecīgo sugu vai biotopu negatīvas pārmaiņas dabisku iemeslu dēļ;<br />
5.3. negatīvas pārmaiņas, kas rodas, iejaucoties teritoriju apsaimniekošanā<br />
saskaņā ar sugu un biotopu aizsardzības plānu vai īpaši aizsargājamās dabas teritorijas<br />
dabas aizsardzības plānu;<br />
5.4. kaitējumu, pēc kura sugas vai biotopi īsā laikā bez iejaukšanās atjaunojas līdz<br />
pamatstāvoklim vai līdz stāvoklim, kas, ņemot vērā attiecīgās sugas vai biotopa<br />
atjaunošanās dinamiku, ir līdzvērtīgs pamatstāvoklim vai ir labāks par to (skat.<br />
5.7. nodaļu).<br />
"Noteikumi par stacionāru piesārņojuma avotu emisijas limita projektu<br />
izstrādi"<br />
Šie noteikumi apraksta, kādi dati jāsniedz par emisijām gaisā un kā jāmotivē<br />
emisijas masas plūsmu aprēķins; kā un ar ko modelēt imisijas un kādi modelēšanas dati<br />
jāsniedz. Apskatīts jautājums, cik mazam jābūt emisijas avotam, lai to varētu neņemt<br />
vērā, un kādas aprēķina metodikas drīkst izmantot.<br />
MK noteikumi “Kārtība, kādā notiek darbības ar emisijas kvotām un tiek veidoti<br />
iekārtu kopfondi"<br />
Noteikumi apraksta kārtību, kādā iegūstamas emisijas kvotas <strong>uz</strong> lieljaudas CO2<br />
emisiju avotiem, tādiem kā plānotā darbība. Pēc noteikumu būtības izriet, ka valstij ir<br />
iespējami jābremzē atļauju izdošana objektiem, kas lielos daudzumos emitē ogļskābo<br />
gāzi. Plānotā darbība ir lieljaudas CO2 avots.<br />
"Noteikumi par piesārņojošas darbības izraisīto smaku noteikšanas metodēm,<br />
kā arī kārtību, kādā ierobežo šo smaku izplatīšanos"<br />
Noteikumi nosaka piesārņojošas darbības izraisīto smaku noteikšanas metodes, kā<br />
arī kārtību, kādā ierobežo piesārņojošas darbības izraisīto smaku izplatīšanos. Sniegta<br />
smaku vienības (OU) definīcija un fiksēts, ka dzīvojamā zonā smaku pieļaujamā<br />
koncentrācija ir 5 OU, bet rūpnieciskajā zonā (noteikts A, B un C kategorijas<br />
piesārņojošām darbībām) ir 10 OU, ko saskaņā ar statistiskā sadalījuma funkciju (98<br />
procentile) nedrīkst pārsniegt vairāk kā 7 diennaktis gadā (skat. 3.11. nodaļu). Teikts, ka<br />
smaku normatīvu pieļaujams pārsniegt gadījumos, kad operatoram izsniedz atbilstošas<br />
kategorijas atļauju piesārņojošās darbības veikšanai, ja vietējā pašvaldība ir saskaņojusi<br />
smakas mērķlieluma pārsniegšanu vai izstrādāta rīcības programma smaku traucējumu<br />
novēršanai.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 20
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Dabas resursu nodokļa aprēķināšanas un maksāšanas kārtība”<br />
Noteikumi nosaka dabas resursu lietošanas, zemes dzīļu derīgo īpašību<br />
izmantošanas dabas resursu nodokļa aprēķināšanas un maksāšanas kārtību.<br />
Noteikumu 2. punkts nosaka, ka nodokļa maksātāja pienākums ir nodrošināt<br />
<strong>uz</strong>skaiti par dabas resursu ieguves un izmantošanas veidu un apjomu. Limits dabas<br />
resursu ieguvei tiek noteikts dabas resursu lietošanas atļaujā.<br />
„Noteikumi par virszemes un pazemes ūdeņu kvalitāti”<br />
Noteikumi nosaka robežlielumus īpaši bīstamajām un bīstamajām vielām<br />
virszemes ūdeņos (skat. 4.5. nodaļu).<br />
“Noteikumi par augsnes un grunts kvalitātes normatīviem”<br />
Veicot saimniecisko darbību, būtu jāizvērtē noteikumi par kvalitātes normatīviem<br />
augsnei un gruntij. Galvenie aspekti, kam jāpievērš <strong>uz</strong>manība, ir vides kvalitātes<br />
normatīvu ievērošana un rīcība to attiecīgo robežlielumu pārsniegšanas gadījumā. Pastāv<br />
šādi augsnes kvalitātes normatīvi:<br />
� mērķlielums (A vērtība) – norāda līmeni, kas nodrošina ilgtspējīgu augsnes<br />
kvalitāti;<br />
� piesardzības robežlielums (B vērtība) – norāda piesārņojuma līmeni, kuru<br />
pārsniedzot iespējama negatīva ietekme <strong>uz</strong> cilvēku veselību vai <strong>vidi</strong>, kā arī līmeni,<br />
kāds jāsasniedz pēc sanācijas, ja sanācijai nav noteiktas stingrākas prasības;<br />
� kritiskais robežlielums (C vērtība) – norāda, ka augsnes funkcionālās īpašības ir<br />
nopietni traucētas vai ka piesārņojums tieši apdraud cilvēku veselību vai <strong>vidi</strong>.<br />
Ja konstatēts, ka ir pārsniegta piesardzības robežlielums, nepieciešams veikt<br />
piesārņotās vietas izpēti un monitoringu. Savukārt, ja ir pārsniegts kritiskais<br />
robežlielums, nepieciešama piesārņotās vietas sanācija.<br />
Augsnes kvalitātes raksturošanai izmanto datus, kas iegūti pēc smago metālu un<br />
naftas produktu koncentrācijas noteikšanas, kā arī augsnes granulometriskā sastāva<br />
noteikšanas.<br />
“Noteikumi par vides monitoringu un piesārņojošo vielu reģistru”<br />
Noteikumi nosaka vides monitoringa veikšanas kārtību un prasības vides<br />
monitoringam. Saskaņā ar noteikumu 7. punktu, operatoram ir pienākums veikt<br />
piesārņojošo vielu monitoringu saskaņā ar vides aizsardzību reglamentējošajiem<br />
normatīvajiem aktiem, kā arī ņemot vērā reģionālās vides pārvaldes atļaujā A vai B<br />
kategorijas piesārņojošu darbību veikšanai ietvertos nosacījumus.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 21
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Vispārīgie būvnoteikumi”<br />
Šie noteikumi nosaka vispārīgos būvniecības principus, noteikumus un prasības,<br />
bet 5.8. pantā atrunāti tie vides aizsardzības nosacījumi, kas jāņem vērā būvdarbu<br />
organizēšanas un darbu veikšanas projektā.<br />
Svarīgākie no tiem:<br />
� ekonomiski pamatots dabas resursu patēriņš, t.sk., augsnes virskārtas noņemšana<br />
un tās saglabāšana līdz tālākai izmantošanai;<br />
� nav pieļaujama aizsargājamo koku bojāšana, būvniecībai paredzētā teritorijā,<br />
jāveic koku aizsardzības pasākumi;<br />
� jāievēro piesardzības pasākumi sanitārajās un drošības aizsargjoslās;<br />
� būvdarbu procesā var mainīt dabisko reljefu un hidroģeoloģiskos apstākļus, ja šie<br />
pasākumi saskaņoti ar reģionālo vides pārvaldi un paredzēti būvprojektā, vai, ja to<br />
nosaka ģeotehniskā kontrole.<br />
MK noteikumi “Nekustamā īpašuma lietošanas mērķu klasifikācija un<br />
nekustamā īpašuma lietošanas mērķu noteikšanas un maiņas kārtība”<br />
43. Šo noteikumu (..) 1. (..) pielikums stājas spēkā ar 2007.gada 1.janvāri.<br />
Nekustamā īpašuma lietošanas mērķu grupas apkopotas 1. tabulā.<br />
1. tabula. Nekustamā īpašuma lietošanas mērķu klasifikācija (MK noteikumu<br />
1. pielikums)<br />
NĪLM<br />
Kods Grupas nosaukums<br />
Nosaukums<br />
kods<br />
Zeme, <strong>uz</strong> kuras apbūve nav primārā zemes izmantošana – apbūve pieļaujama<br />
gadījumos, ja tā nepieciešama atļautās izmantošanas nodrošināšanai<br />
01 Lauksaimniecības zeme<br />
02<br />
Mežsaimniecības zeme un īpaši<br />
aizsargājamās dabas teritorijas,<br />
kurās saimnieciskā darbība ir<br />
aizliegta ar normatīvo aktu<br />
03 Ūdens objektu zeme<br />
04<br />
Derīgo izrakteņu ieguves<br />
teritorijas<br />
0101<br />
Zeme, <strong>uz</strong> kuras galvenā saimnieciskā<br />
darbība ir lauksaimniecība<br />
Zeme, <strong>uz</strong> kuras galvenā saimnieciskā<br />
0201<br />
darbība ir mežsaimniecība<br />
Īpaši aizsargājamās dabas teritorijas,<br />
0202 kurās saimnieciskā darbība ir aizliegta ar<br />
normatīvo aktu<br />
0301 Publiskie ūdeņi<br />
Fizisko un juridisko personu īpašumā<br />
0302<br />
vai lietošanā esošo ūdeņu teritorijas<br />
0303 Dīķsaimniecība<br />
0401 Derīgo izrakteņu ieguves teritorijas<br />
“Eiroprojekts”, 2007 22
05<br />
06<br />
07<br />
08<br />
09<br />
Dabas pamatnes un rekreācijas<br />
nozīmes zeme<br />
Individuālo dzīvojamo māju<br />
apbūves zeme<br />
Daudzdzīvokļu māju apbūves<br />
zeme<br />
Komercdarbības objektu<br />
apbūves zeme<br />
Sabiedriskas nozīmes objektu<br />
apbūves zeme<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
0501<br />
0502<br />
0503<br />
Apbūves zeme<br />
Dabas pamatnes, parki, zaļās zonas un<br />
citas rekreācijas nozīmes objektu<br />
teritorijas, ja tajās atļautā saimnieciskā<br />
darbība nav pieskaitāma pie kāda cita<br />
klasifikācijā norādīta lietošanas mērķa<br />
Pagaidu atļautā zemes izmantošana<br />
sakņu dārziem<br />
Sportam un atpūtai aprīkotās dabas<br />
teritorijas<br />
0601 Individuālo dzīvojamo māju apbūve<br />
0701<br />
0702<br />
0703<br />
0704<br />
Vienstāva un divstāvu daudzdzīvokļu<br />
māju apbūve<br />
Trīs, četru un piecu stāvu<br />
daudzdzīvokļu māju apbūve<br />
Sešu līdz sešpadsmit stāvu<br />
daudzdzīvokļu māju apbūve<br />
Septiņpadsmit un vairāk stāvu<br />
daudzdzīvokļu māju apbūve<br />
0801 Komercdarbības objektu apbūve<br />
0901 Izglītības un zinātnes iestāžu apbūve<br />
Ārstniecības, veselības un sociālās<br />
0902<br />
aprūpes iestāžu apbūve<br />
Valsts un pašvaldību pārvaldes iestāžu<br />
0903<br />
apbūve<br />
Ārzemju diplomātisko dienestu,<br />
0904 starptautisko sabiedrisko organizāciju<br />
pārstāvniecību ēku apbūve<br />
0905 Reliģisko organizāciju ēku apbūve<br />
Valsts aizsardzības nozīmes objektu,<br />
drošības, policijas, ugunsdzēsības un<br />
0906<br />
glābšanas, robežsardzes un soda<br />
izciešanas iestāžu apbūve<br />
Kapsētu teritorijas un ar tām saistīto<br />
0907<br />
ceremoniālo ēku un krematoriju apbūve<br />
Pārējo sabiedriskās nozīmes objektu<br />
0908<br />
apbūve<br />
“Eiroprojekts”, 2007 23
10<br />
11<br />
12<br />
Ražošanas objektu apbūves<br />
zeme<br />
Satiksmes infrastruktūras<br />
objektu apbūves zeme<br />
Inženiertehniskās apgādes<br />
tīklu un objektu apbūves zeme<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Rūpnieciskās ražošanas <strong>uz</strong>ņēmumu<br />
1001<br />
apbūve<br />
1002 Noliktavu apbūve<br />
Lauksaimnieciska rakstura <strong>uz</strong>ņēmumu<br />
1003<br />
apbūve<br />
1004 Zivsaimniecību un zivjaudzētavu apbūve<br />
Atkritumu apsaimniekošanas <strong>uz</strong>ņēmumu<br />
1005<br />
apbūve<br />
Zeme dzelzceļa infrastruktūras zemes<br />
1101 nodalījuma joslā un ceļu zemes<br />
nodalījuma joslā<br />
1102 Lidlauku apbūve<br />
Dzelzceļa staciju, autoostu, civilo<br />
1103<br />
lidostu un upju ostu apbūve<br />
1104 Transporta līdzekļu garāžu apbūve<br />
Atsevišķi nodalītas atklātas<br />
1105<br />
autostāvvietas<br />
1106 Daudzstāvu autostāvvietu apbūve<br />
Jūras ostas un jūras ostu terminālu<br />
1107<br />
apbūve<br />
Ar maģistrālajām elektropārvades un<br />
sakaru līnijām un maģistrālajiem naftas,<br />
naftas produktu, ķīmisko produktu,<br />
gāzes un ūdens cauruļvadiem saistīto<br />
1201<br />
būvju, ūdens ņemšanas un notekūdeņu<br />
attīrīšanas būvju apbūve<br />
Upju un kanālu, ūdens <strong>uz</strong>krāšanas,<br />
1202 ūdens regulēšanas un krastu<br />
nostiprināšanas būvju apbūve<br />
MK noteikumi “Prasības atkritumu sadedzināšanai un atkritumu<br />
sadedzināšanas iekārtu darbībai”<br />
Atkritumu sadedzināšanas (līdzsadedzināšanas) iekārtas projektē, būvē, aprīko un<br />
darbina tā, lai dūmgāzes pēc pēdējās gaisa padeves tiktu kontrolējami un homogēni<br />
<strong>uz</strong>karsētas virs 850 °C (pat visnelabvēlīgākajos apstākļos) un šādā temperatūrā atrastos<br />
vismaz divas sekundes. Temperatūru mēra pie sadedzināšanas kameras iekšējās sienas<br />
vai citā raksturīgā mērījumu punktā. Ja halogēnus saturošās vielas sadedzināmajos<br />
bīstamajos atkritumos pārsniedz 1 % (izsakot kā hloru), dūmgāzes <strong>uz</strong>karsē virs 1100 °C<br />
un šādā temperatūrā tās atrodas vismaz divas sekundes.<br />
Katru atkritumu sadedzināšanas iekārtu aprīko ar vismaz vienu papildu degli, kas<br />
automātiski ieslēdzas, lai pēc pēdējās gaisa padeves <strong>uz</strong>turētu dūmgāzu temperatūru virs<br />
850 °C. Papildu degļus izmanto atkritumu sadedzināšanas iekārtas iedarbināšanas un<br />
“Eiroprojekts”, 2007 24
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
izslēgšanas laikā, lai sadedzināšanas kamerā nodrošinātu temperatūru virs 850 °C vai virs<br />
1100 °C, kamēr tajā atrodas nesadedzinātie atkritumi.<br />
Atkritumu sadedzināšanas iekārtas iedarbināšanas un izslēgšanas laikā, kamēr<br />
dūmgāzu temperatūra ir zemāka par iepriekšminēto noteikto minimālo temperatūru, caur<br />
degļiem nedrīkst ievadīt degvielu, kas sadegot rada lielāku emisiju, nekā sadedzinot<br />
sašķidrināto gāzi vai dabasgāzi.<br />
Iekārtas aprīko ar sistēmu, kas automātiski novērš atkritumu ievadīšanu<br />
sadedzināšanas kamerā:<br />
� kamēr nav sasniegta šajos noteikumos noteiktā sadedzināšanai<br />
nepieciešamā temperatūra;<br />
� kamēr netiek <strong>uz</strong>turēta minimālā šajos noteikumos noteiktā atkritumu<br />
sadedzināšanai nepieciešamā temperatūra;<br />
� ja nepārtraukto mērījumu rezultāti rāda, ka attīrīšanas iekārtās ir<br />
pārsniegtas emisijas robežvērtības.<br />
Iekārtās operators mēra šādas gaisu piesārņojošās vielas (kopējās emisijas<br />
robežvērtības apkopotas 2. tabulā):<br />
� nepārtraukti - NOx (ja ir noteikti attiecīgie emisijas limiti), oglekļa oksīdu,<br />
kopējo putekļu daudzumu, kopējo organiskā oglekļa daudzumu, HCl,<br />
fluorūdeņradi, sēra dioksīdu;<br />
� nepārtraukti - sadedzināšanas temperatūru (pie sadedzināšanas kameras<br />
iekšējās sienas vai citā punktā, kur to iespējams noteikt) atbilstoši atļaujas<br />
nosacījumiem, skābekļa koncentrāciju un spiedienu, kā arī izplūdes gāzu<br />
temperatūru un tvaika saturu izplūdes gāzēs;<br />
� ne retāk kā divas reizes gadā, bet pirmajā iekārtas darbības gadā vismaz<br />
reizi trijos mēnešos, - smagos metālus, kā arī dioksīnus un furānus (skat.<br />
2.4. nodaļu).<br />
2. tabula. Kopējās emisijas robežvērtības līdzsadedzinot atkritumus <strong>cementa</strong> ražotnēs<br />
Nr.p.k. Piesārņojošā viela<br />
Kopējās emisijas<br />
robežvērtības<br />
1. Cietās daļiņas (kopā) 30 mg/m 3<br />
2. HCl 10 mg/m 3<br />
3. HF 1 mg/m 3<br />
4. NOx esošām iekārtām 800 mg/m 3<br />
5. NOx jaunām iekārtām 500 mg/m 3<br />
6. Cd + Tl 0,05 mg/m 3<br />
7. Hg 0,05 mg/m 3<br />
8. Sb +As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V 0,5 mg/m 3<br />
9. Dioksīni un furāni 0,1 ng/m 3<br />
10. SO2 50 mg/m 3<br />
“Eiroprojekts”, 2007 25
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
„Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus<br />
bīstamus”<br />
Noteikumi nosaka atkritumu veidus, kas <strong>uz</strong>skatāmi par bīstamiem (skat.<br />
34. tabulu 3.12. nodaļā).<br />
“Bīstamo kravu pārvadājumu noteikumi”<br />
2. Bīstamās kravas saskaņā ar Latvijas Republikai saistošo Eiropas valstu<br />
nolīgumu par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (turpmāk<br />
– ADR nolīgums) iedala šādās klasēs:<br />
2.1. sprāgstošas vielas un izstrādājumi – 1.klase;<br />
2.2. gāzes – 2.klase;<br />
2.3. <strong>uz</strong>liesmojoši šķidrumi – 3.klase;<br />
2.4. <strong>uz</strong>liesmojošas cietas vielas, pašreaģējošas vielas un cietas desensibilizētas<br />
sprāgstvielas – 4.1.klase;<br />
2.5. paš<strong>uz</strong>liesmojošas vielas – 4.2.klase;<br />
2.6. vielas, kas saskarē ar ūdeni izdala <strong>uz</strong>liesmojošas gāzes, – 4.3.klase;<br />
2.7. oksidējošas vielas – 5.1.klase;<br />
2.8. organiskie peroksīdi – 5.2.klase;<br />
2.9. indīgas vielas – 6.1.klase;<br />
2.10. infekciozas vielas – 6.2.klase;<br />
2.11. radioaktīvi materiāli – 7.klase;<br />
2.12. korozīvas vielas – 8.klase;<br />
2.13. pārējās bīstamās vielas un izstrādājumi – 9.klase (skat. 3.13. nodaļu).<br />
„Noteikumi par bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu”<br />
9. Bīstamās kravas iedala šādās klasēs:<br />
9.1. sprāgstošas vielas un izstrādājumi – 1.klase;<br />
9.2. gāzes – 2.klase;<br />
9.3. viegli <strong>uz</strong>liesmojoši šķidrumi – 3.klase;<br />
9.4. viegli <strong>uz</strong>liesmojošas cietas vielas un materiāli – 4.1.klase;<br />
9.5. vielas, kuras var pašaizdegties, – 4.2.klase;<br />
9.6. vielas, kuras, saskaroties ar ūdeni, izdala <strong>uz</strong>liesmojošas gāzes, – 4.3.klase;<br />
9.7. oksidējošas vielas – 5.1.klase;<br />
9.8. organiskie peroksīdi – 5.2.klase;<br />
“Eiroprojekts”, 2007 26
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
9.9. indīgas vielas – 6.1.klase;<br />
9.10. infekciozas vielas – 6.2.klase;<br />
9.11. radioaktīvi materiāli – 7.klase;<br />
9.12. kodīgas vielas – 8.klase;<br />
9.13. pārējās bīstamās vielas un izstrādājumi – 9.klase (skat. 3.13. nodaļu).<br />
„Noteikumi par drošības konsultantu (padomnieku) norīkošanu, to<br />
profesionālo kvalifikāciju un darbību bīstamo kravu pārvadājumu jomā”<br />
Noteikumi nosaka kārtību, kādā komersanti, kas veic bīstamo kravu<br />
pārvadājumus pa autoceļiem vai dzelzceļu, bīstamo kravu iekraušanu un izkraušanu vai<br />
citas ar šādiem pārvadājumiem saistītas darbības (bīstamo kravu nosūtīšana, ieskaitot<br />
tukšas neattīrītas cisternas un cisternkonteinerus, transporta dokumentu noformēšana,<br />
bīstamo kravu klasificēšana vai iepakošana, cisternu, cisternkonteineru vai gāzu tvertņu<br />
piepildīšana, ekspeditora pakalpojumu sniegšana) (turpmāk – komersanti), norīko<br />
drošības konsultantus (padomniekus), kuri ir atbildīgi par bīstamo kravu pārvadājumiem<br />
raksturīgā riska samazināšanu attiecībā <strong>uz</strong> personām, īpašumu un <strong>vidi</strong>. Noteikumi nosaka<br />
minimālās prasības un kārtību drošības konsultantu (padomnieku) kvalifikācijas<br />
iegūšanai, kā arī drošības konsultanta (padomnieka) pienākumus un <strong>uz</strong>devumus (skat.<br />
3.13. nodaļu).<br />
„Noteikumi par kravu pieņemšanu pārvadāšanai pa dzelzceļu”<br />
Noteikumi attiecībā <strong>uz</strong> kravu iekraušanu nosaka:<br />
� nosūtītājs pēc iekraušanas tīra vagona trafaret<strong>uz</strong>rakstus un notīra iekrautās<br />
kravas atlikumus no vagona jumta, iekraušanas lūkām, virsbūves, rāmja un<br />
vagona gaitas daļām;<br />
� ja nosūtītājs kravu iekrauj neiztīrītā vagonā, saņēmējs ir atbildīgs<br />
pārvadātājam par iepriekš pārvadāto kravu atlikumu iztīrīšanu no vagona<br />
pēc izkraušanas. Pārvadātājs ir tiesīgs nepieņemt pārvadāšanai kravu, kuru<br />
nosūtītājs iekrāvis neiztīrītā vagonā (skat. 3.13. nodaļu).<br />
“Latvijas Republikas valdības un Krievijas Federācijas valdības Vienošanās par<br />
Latvijas Republikas teritorijā dzīvojošo Krievijas Federācijas militāro pensionāru un<br />
viņu ģimenes locekļu sociālo aizsardzību”<br />
13. pants. Memoriālo būvju un masu apbedījumu vietu <strong>uz</strong>turēšana<br />
Saskaņā ar starptautisko praksi Latvijas Puse nodrošina memoriālo būvju un<br />
karavīru masu apbedījuma vietu sakopšanu, labiekārtošanu un saglabāšanu Latvijas<br />
Republikas teritorijā, kā arī neliek Šķēršļus mirušo militāro pensionāru un viņu ģimenes<br />
locekļu apglabāšanai un apbedīšanas rituālu veikšanai (skat. 6. nodaļu).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 27
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Līgums starp Latvijas Republikas valdību un Vācijas Federatīvās Republikas<br />
valdību par karā kritušo personu apbedījumiem”<br />
2. pants<br />
1) Latvijas Republikas Valdība nodrošina savā suverenajā teritorijā Vācu Puses<br />
karā kritušo personu apbedījuma vietu aizsardzību un karā kritušo mūžīgās atdusas<br />
tiesības, kā arī <strong>uz</strong>tur karā kritušo vāciešu apbedījumu vietu apkārtni brīvu no objektiem,<br />
kas nav savienojami ar šo vietu raksturu (skat. 6. nodaļu).<br />
Sabiedrības informēšana un iesaistīšana<br />
Sabiedrības informēšanas un iesaistīšanas paredzētās darbības apspriešanā<br />
galvenie mērķi ir:<br />
� dot ierosinātājam iespēju pārliecināties par paredzētās darbības<br />
nozīmīgumu un nepieciešamības gadījumā veikt korekcijas projektā, lai<br />
iegūtu sabiedrības atbalstu tā īstenošanai;<br />
� dot sabiedrībai iespēju aktīvi piedalīties vides politikas veidošanā lokālā<br />
un globālā mērogā;<br />
� veidot demokrātisku sabiedrību.<br />
Jāņem vērā, ka ierosinātājs ir ieinteresēts sabiedrības informēšanā par paredzēto<br />
darbību un tās izraisīto ietekmju apspriešanā, jo, iegūstot sabiedrības atbalstu, ierosinātājs<br />
ievērojami palielina plānotā projekta īstenošanas iespējas.<br />
Saskaņā ar Latvijā spēkā esošo IVN procedūru, sabiedrības informēšana un<br />
iesaistīšana ir paredzēta trīs posmos – pirms IVN <strong>uz</strong>sākšanas (sākotnējā sabiedriskā<br />
apspriešana), pēc darba ziņojuma sagatavošanas un pēc noslēguma ziņojuma<br />
sagatavošanas. Tādējādi tiek ievērots piesardzības princips, ar kuru panāk būtisku<br />
iespējamo ietekmju samazināšanu vai novēršanu.<br />
Lai sabiedrībai dotu iespēju izteikt savu viedokli un iesniegt rakstiskus<br />
priekšlikumus par paredzēto darbību, kā arī par sagatavotajiem darba un noslēguma<br />
ziņojumiem, ierosinātājs iesniedz publicēšanai laikrakstos paziņojumus, kuros norāda<br />
Ministru kabineta 2004. gada 17.februāra noteikumos Nr. 87 noteikto informāciju. MK<br />
noteikumi nosaka, ka gan sākotnējā sabiedriskajā apspriešanā, gan darba un noslēguma<br />
ziņojuma apspriešanā sabiedrības pārstāvjiem ir tiesības 20 dienu laikā pēc paziņojumu<br />
publicēšanas laikrakstos nosūtīt rakstiskus priekšlikumus Vides pārraudzības valsts<br />
birojam, bet darba ziņojuma apspriešanas gadījumā, ja ir nepieciešams, minētā valsts<br />
kompetentā institūcija var pagarināt šo termiņu līdz 40 dienām. Likumdevējs ir noteicis,<br />
ka nepieciešamie materiāli un cita informācija par paredzēto darbību jāizvieto pilsētas vai<br />
pagasta domes (padomes) ēkā un citās publiskās vietās, piemēram, skolā, bibliotēkā,<br />
pastā. Sabiedriskajai apspriešanai nepieciešamos apskates materiālus un dokumentu<br />
kopijas sagatavo ierosinātājs.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 28
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Labāko pieejamo tehnisko paņēmienu vadlīniju ieteikumu analīze<br />
Labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPT) vadlīniju <strong>cementa</strong> rūpniecībā<br />
analīzei izmantoti informācijas avoti par LPT <strong>cementa</strong> ražošanā, kas izstrādāti saskaņā ar<br />
Eiropas Padomes Direktīvas 96/61/EC 16. panta 2. punktu, kā arī ASV Vides aģentūras<br />
pastāvošiem noteikumiem. Kā bāzes dokuments ir izmantots: European Commission.<br />
2001. Reference Document on the Best Available Techniques in the Cement and Lime<br />
Manufacturing Industries. BAT Reference Document (BREF). European IPPC Bureau,<br />
Seville, Spain.<br />
Cements ir būvniecības pamatmateriāls. Cementa rūpniecības produkcija ir tieši<br />
saistīta ar celtniecības <strong>uz</strong>ņēmējdarbības stāvokli vispār, šī nozare cieši seko vispārējam<br />
ekonomiskajam stāvoklim. Priekšlikumi par galvenajiem ražošanas un kontroles<br />
pasākumiem, kas nodrošinās vadlīniju izpildi:<br />
� dodot priekšroku sausajam procesam ar priekšsildītāju un priekškalcinētāju,<br />
pakāpeniski atteikties no mitrā ražošanas procesa;<br />
� jāievēro piesārņojuma profilakses pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu<br />
emisijas gaisā un ūdeņos:<br />
o drupināšanas, malšanas un smalcināšanas procesu iekārtām jāparedz<br />
pārsegi un filtri;<br />
o daļiņu krišanas attālumi jāsamazina līdz minimumam, izmantojot<br />
noslēgtus regulējamus transportierus;<br />
o jāizvēlas zema NOx degļi ar gaisa pārākumu optimālā līmenī;<br />
o krāsnīs jāizmanto degviela un alternatīvais kurināmais ar zināmu<br />
pamatvielu saturu;<br />
� ir jāizmanto tik efektīvas piesārņojuma kontroles sistēmas, lai sasniegtu noteikto<br />
emisiju līmeni;<br />
� ir jāparedz cieto daļiņu un eļļu <strong>uz</strong>tveršanas iekārtas notekūdeņos, lai maksimāli<br />
samazinātu suspendēto vielu un naftas produktu nokļūšanu atklātās ūdenstilpnēs;<br />
� ražotnē jāizveido speciāla nodaļa, kuras pienākums ir vides pārvaldība;<br />
� jāievieš optimālas izejmateriālu un produkcijas plūsmu loģistikas shēmas, lai pēc<br />
iespējas samazinātu fizikālo ietekmi <strong>uz</strong> iedzīvotājiem transportēšanas laikā;<br />
� jācenšas maksimāli izmantot dažādus alternatīvā kurināmā veidus, lai samazinātu<br />
neatjaunojamo energoresursu patēriņu;<br />
� jāaktualizē atkritumu apsaimniekošanas plāni, it īpaši attiecībā <strong>uz</strong> plānotā<br />
alternatīvā kurināmā drošu <strong>uz</strong>glabāšanu un pārstrādi, lai samazinātu noplūdes<br />
apkārtējā vidē;<br />
� jāparedz pasākumi izstrādāto izejmateriālu ieguves vietu rekultivācijai un<br />
izejvielu drošai <strong>uz</strong>glabāšanai.<br />
Vienas tonnas klinkera ražošanai izejvielu parastais vidējais patēriņš Eiropas<br />
Savienībā ir 1,57 tonnas. Lielākais svara zudums notiek dekarbonizācijas reakcijas<br />
procesā un izpaužas kā oglekļa dioksīda emisijas gaisā. Cementa ražošana ir liela<br />
enerģijas patēriņa rūpniecība, kur enerģija parasti veido 30 – 40% no ražošanas<br />
izmaksām (neskaitot pamatlīdzekļu izmaksas). Procesam vajadzīgā siltuma ieguvei, var<br />
izmantot dažādus kurināmos. Visbiežāk izmantojamie kurināmie Eiropas <strong>cementa</strong><br />
“Eiroprojekts”, 2007 29
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
rūpnīcās ir naftas kokss (39%), ogles (36%), dažāda veida atkritumi (10%), degeļļas<br />
(7%), lignīts (6%) un gāze (2%).<br />
Parastās apdedzināšanas krāsns jauda vidēji Eiropā ir aptuveni 3000 tonnas<br />
klinkera dienā. Piedāvātā tehnoloģija <strong>cementa</strong> klinkera ražošanai paredz izveidot sausā<br />
procesa krāsni ar vairākposmu priekšsildīšanu un priekškalcinētāju. Plānotā siltuma<br />
bilances vērtība ir ~ 3000 MJ <strong>uz</strong> tonnu klinkera. Klinkera apdedzināšana ir <strong>cementa</strong><br />
ražošanas procesa vissvarīgākā daļa, t.sk. arī saistībā ar vides jautājumiem – enerģijas<br />
izmantošanu un emisijām gaisā. Galvenās emisijas vidē ir slāpekļa oksīdi (NOx), sēra<br />
dioksīds (SO2) un putekļi.<br />
Daudzās <strong>cementa</strong> rūpnīcās ir ieviesti vispārēji primāri pasākumi, piemēram,<br />
procesa kontroles optimizācija, mūsdienīga kurināmā gravimetriskās padeves sistēma,<br />
optimizēti dzesinātāju savienojumi un enerģijas vadības sistēma. Šos pasākumus parasti<br />
veic, lai <strong>uz</strong>labotu klinkera kvalitāti un pazeminātu ražošanas izmaksas, turklāt tie<br />
samazina arī enerģijas patēriņu un emisijas gaisā.<br />
Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni NOx emisiju samazināšanai ir vispārējo<br />
primāro pasākumu, NOx kontroles primāro pasākumu, pakāpeniskas sadedzināšanas un<br />
selektīvas nekatalītiskas reducēšanas apvienojums. LPT emisiju līmenis, kas saistīts ar šīs<br />
tehnikas izmantošanu ir 200-500 mg NOx/m 3 (kā NO2).<br />
Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni SO2 emisiju samazināšanai ir vispārējo<br />
primāro pasākumu un absorbenta pievienošanas apvienojums, ja sākotnējie emisiju<br />
līmeņi nav lielāki par aptuveni 1200 mg SO2/m 3 , un slapjš vai sauss gāzu <strong>uz</strong>tvērējs, ja<br />
sākotnējie emisiju līmeņi ir lielāki par aptuveni 1200 mg SO2/m 3 . LPT emisiju līmenis,<br />
kas saistīts ar šīs tehnikas izmantošanu ir 200-400 mg SO2/m 3 .<br />
Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni putekļu emisiju samazināšanai ir vispārējo<br />
primāro pasākumu apvienojums ar efektīvu cieto daļiņu aizvadīšanu no punktveida<br />
avotiem, izmantojot elektrostatiskos filtrus un/vai auduma filtrus. LPT emisiju līmenis,<br />
kas saistīts ar šīs tehnikas izmantošanu ir 20-30 mg putekļu/m 3 . Labākie pieejamie<br />
tehniskie paņēmieni ietver arī putekļu emisiju samazināšanu līdz minimumam un pat<br />
pilnīgu novēršanu no īslaicīgiem avotiem.<br />
Auduma filtrēšanas pamatprincips ir auduma membrānu, kas ir caurlaidīga gāzei,<br />
bet aiztur putekļus, lietošana. Sākumā putekļi nosēžas gan <strong>uz</strong> virsmas šķiedrām, gan<br />
auduma dziļumā, bet, kad virsmas slānis pieaug, putekļi paši kļūst par dominējošo<br />
filtrēšanas <strong>vidi</strong>. Attīrāmā gāze var plūst vai nu no maisa iekšpuses <strong>uz</strong> ārpusi, vai arī<br />
otrādi. Kad putekļu pārklājums kļūst biezāks, pretestībā gāzes plūsmai palielinās. Tāpēc<br />
filtra vides tīrīšana ir nepieciešama, lai kontrolētu gāzes spiedienu virs filtra.<br />
Visizplatītākās tīrīšanas metodes ietver gaisa pretplūsmu, mehānisku kratīšanu, vibrāciju<br />
un saspiesta gaisa impulsus. Moderno auduma filtru lietošana var samazināt putekļu<br />
emisiju zem 5 mg/m 3 .<br />
Labākais pieejamais tehniskais paņēmiens atkritumu samazināšanai ir, kur vien<br />
tas ir izdevīgi, otrreiz izmantot savāktās cietās daļiņas. Ja savāktie putekļi nav<br />
izmantojami otrreiz, par LPT <strong>uz</strong>skata šo putekļu izmantošanu citos pārdodamos<br />
produktos. Uztverto putekļu atkārtota izmantošana ražošanas procesā samazina kopējo<br />
izejvielu patēriņu. Atkārtoto izmantošanu var veikt tieši krāsnī vai tās padeves ierīcē, vai<br />
“Eiroprojekts”, 2007 30
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
arī sajaucot ar gatavo cementu. Uztverto putekļu atkārtota izmantošana ražošanas procesā<br />
tiek <strong>uz</strong>skatīta par LPT.<br />
Piemērotu atkritumu lietošana kā izejvielas var samazināt dabas resursu<br />
ievadīšanu, bet tas vienmēr jādara ar pietiekamu krāsns procesā ievadīto vielu kontroli.<br />
Izmantojot vairākus alternatīvā kurināmā veidus tiek samazināts arī izejvielu patēriņš.<br />
Piemēram, sadedzinot lietotas autoriepas un gudronu, klinkerā nonāk metāla korda<br />
atlikumi un zināms sēra daudzums, kas nedaudz samazina tādu izejvielu patēriņu kā<br />
ģipsis un metāliskā plāva.<br />
Krāsns sistēmas ar piecām ciklonveida priekšsildītāja pakāpēm un<br />
priekškalcinētāju <strong>uz</strong>skata par standarta tehnoloģiju parastiem jauniem <strong>uz</strong>ņēmumiem.<br />
Šāda ražotne izlieto 2900-3200 MJ enerģijas <strong>uz</strong> tonnu klinkera. Pēdējās paaudzes<br />
klinkera dzesinātāju pielietošana un, cik iespējams, reģenerētā siltuma izmantošana<br />
žāvēšanas un priekšsildīšanas procesos ir piemēri metodēm, kas samazina primāro<br />
enerģijas patēriņu.<br />
Elektriskās enerģijas izlietojumu var samazināt līdz minimumam, <strong>uz</strong>stādot strāvas<br />
vadības sistēmas un izmantojot enerģiju taupošas iekārtas kā, piemēram, augstspiediena<br />
drupināšanas veltņus klinkera sasmalcināšanai un maināma ātruma pievadus<br />
ventilatoriem.<br />
Klinkera apdedzināšanas procesa optimizāciju parasti veic, lai samazinātu siltuma<br />
patēriņu, lai <strong>uz</strong>labotu klinkera kvalitāti un lai palielinātu iekārtu kalpošanas laiku<br />
(piemēram, ugunsizturīgs oderējums), stabilizējot procesa parametrus. Šīs optimizācijas<br />
sekundārais efekts ir emisiju samazināšana. Vienmērīga un stabila krāsns darbība ar<br />
procesa parametriem, kas tuvu projektētajiem, ir labvēlīga visu emisiju samazināšanai.<br />
Optimizācija ietver tādus pasākumus kā izejmateriālu homogenizācija, nodrošinot<br />
vienveidīgu ogļu dozēšanu un <strong>uz</strong>labojot dzesinātāja darbību. Klinkera ražošanas procesa<br />
optimizācija ir pielietojama visām krāsnīm un var ietvert gan krāsns operatoru<br />
apmācību/instruēšanu, gan jaunu iekārtu <strong>uz</strong>stādīšanu (piemēram, dozēšanas sistēmu,<br />
homogenizācijas silosu, klinkera dzesinātāju).<br />
Eiropas Komisijas lēmums 2004/156/EK (29.01.2004.)<br />
Ar šo lēmumu nosaka pamatnostādnes siltumnīcefekta gāzu emisiju<br />
monitoringam un ziņošanai par tām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu<br />
2003/87/EK (paziņots ar dokumenta numuru C(2004) 130).<br />
Monitoringa un ziņošanas principi<br />
Lai nodrošinātu precīzu un <strong>uz</strong>ticamu siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un<br />
ziņošanu par tām saskaņā ar direktīvu, monitoringam un ziņošanai ir jābalstās <strong>uz</strong> šādiem<br />
principiem – pilnīgums, saskaņa, pārredzamība, pareizība, izmaksu lietderība, būtiskums<br />
un ticamība.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 31
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Pilnīgums<br />
Monitorings un ziņošana par iekārtu attiecas <strong>uz</strong> visām procesa un degšanas<br />
emisijām no visiem avotiem no darbībām, kas minētas direktīvas I pielikumā un visām ar<br />
šīm darbībām saistītām siltumnīcefekta gāzēm.<br />
Saskaņa<br />
Emisijas, ko kontrolē un par kurām ziņo, ir salīdzināmas laikā, pielietojot tās<br />
pašas monitoringa metodoloģijas un datu apkopojumus. Monitoringa metodoloģijas var<br />
mainīt saskaņā ar šo pamatnostādņu noteikumiem, ja <strong>uz</strong>labo ziņoto datu pareizību.<br />
Kompetentā iestāde apstiprina izmaiņas monitoringa metodoloģijās un tās dokumentē.<br />
Pārredzamība<br />
Monitoringa datus, ietverot pieņēmumus, atsauces, darbības datus, emisijas<br />
koeficientus, oksidācijas koeficientus un pārvēršanas koeficientus iegūst, pieraksta,<br />
apkopo, analizē un dokumentē, lai pārbaudītājam un kompetentai iestādei būtu iespējams<br />
reproducēt emisiju noteikšanu.<br />
Pareizība<br />
Ir jānodrošina, lai emisiju noteikšanas, ciktāl iespējams spriest, nebūtu<br />
sistemātiski virs vai zem patiesajām emisijām un neprecizitātes būtu pēc iespējas<br />
samazinātas un izskaitļotas, kur to prasa šīs pamatnostādnes. Ir jāveic viss iespējamais,<br />
lai emisiju aprēķini un mērījumi būtu maksimāli pareizi. Operators apliecina deklarēto<br />
emisiju integritāti. Emisijas nosaka ar attiecīgām monitoringa metodoloģijām, ko nosaka<br />
šīs pamatnostādnes. Visas mērierīces un citas pārbaudes iekārtas, ko lieto deklarējamo<br />
monitoringa datu iegūšanai, attiecīgi izmanto, <strong>uz</strong>tur, kalibrē un pārbauda.<br />
Izmaksu lietderība<br />
Izvēloties monitoringa metodoloģiju, <strong>uz</strong>labojumus pareizāku rezultātu iegūšanai<br />
izvērtē attiecībā pret papildu izmaksām. Tātad, emisiju kontrolei un ziņošanai par tām<br />
mēģina panākt vislielāko sasniedzamo pareizību, ja vien tas nav tehniski neiespējams vai<br />
nerada nesamērīgi augstas izmaksas. Monitoringa metodoloģija loģiskā un vienkāršā<br />
veidā apraksta instrukcijas operatoram, novēršot atkārtošanos un ņemot vērā iekārtas<br />
atrašanās vietā esošo sistēmu.<br />
Būtiskums<br />
Emisiju ziņojums un ar to saistītie dokumenti nesatur būtiskas neprecizitātes, tajos<br />
izvairās no kļūmēm attiecībā <strong>uz</strong> informācijas izvēli un atspoguļošanu un tajā sniedz<br />
ticamu un sabalansētu iekārtas emisiju ziņojumu.<br />
Ticamība<br />
Pārbaudīts emisiju ziņojums lietotājam ticami parāda, ko tas atspoguļo vai loģiski<br />
varētu atspoguļot.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 32
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
SEG emisiju kontrole<br />
Kontrole un ziņošana par iekārtu attiecas <strong>uz</strong> visām emisijām no visiem avotiem no<br />
darbībām, kas minētas direktīvas I pielikumā un ko veic ar iekārtu attiecībā <strong>uz</strong> ar šīm<br />
darbībām saistītām siltumnīcefekta gāzēm. Emisijas no transporta nolūkiem lietotajiem<br />
iekšdedzes dzinējiem izslēdz no emisiju novērtējuma. Emisiju kontrole ietver emisijas no<br />
parastās darbības un ārkārtējiem notikumiem, arī iekārtu palaižot un apstādinot, un<br />
ārkārtas situācijām pārskata laikposmā.<br />
Pilnīgai, pārredzamai un precīzai kontrolei ir jāpieņem lēmumi par attiecīgām<br />
monitoringa metodoloģijām. Tas ietver mērīšanas un aprēķina izvēli, kā arī darbības datu,<br />
emisijas koeficientu un oksidācijas vai pārvēršanas koeficientu noteikšanas specifisku<br />
līmeņu izvēli. Visu šo metožu summu, ko operators lieto attiecībā <strong>uz</strong> iekārtas emisiju<br />
noteikšanu, sauc par monitoringa metodoloģiju.<br />
Kompetenta iestāde apstiprina detalizētu monitoringa metodoloģijas aprakstu, ko<br />
sagatavo operators pirms pārskata laikposma sākuma, un apstiprina to atkal, ja tajā ir<br />
izdarītas izmaiņas attiecībā <strong>uz</strong> iekārtai lietoto monitoringa metodoloģiju. Kompetenta<br />
iestāde var prasīt operatoram mainīt monitoringa metodoloģiju nākamajam pārskata<br />
laikposmam, ja iekārtas, par kuru jāziņo, monitoringa metodoloģijas vairs neatbilst šo<br />
pamatnostādņu noteikumiem.<br />
Specifiskās pamatnostādnes, kas noteiktas II līdz XI pielikumā, satur specifiskas<br />
metodoloģijas, lai noteiktu šādus mainīgos lielumus: darbības datus, emisijas<br />
koeficientus, oksidācijas un pārvēršanas koeficientus. Šīs atšķirīgās metodes sauc par<br />
līmeņiem. Līmeņu <strong>uz</strong>skaitījums augšanas secībā no 1 <strong>uz</strong> augšu parāda augošos pareizības<br />
līmeņus, kā vēlamais ir līmenis ar augstāko ciparu.<br />
Augstāko metodes līmeni lieto visi operatori, lai noteiktu monitoringa un<br />
ziņošanas nolūkos visus mainīgos lielumus visiem avotiem kādā iekārtā. Tikai gadījumā,<br />
ja kompetentai iestādei izsmeļoši parādīts, ka augstākais metodes līmenis nav tehniski<br />
realizējams vai pārmērīgi sadārdzina izmaksas, mainīgajam lielumam monitoringa<br />
metodoloģijā var lietot nākamo zemāko līmeni. Tādēļ izvēlētais līmenis atspoguļo<br />
augstāko pareizības līmeni, kas ir tehniski realizējams un pārmērīgi nesadārdzina<br />
izmaksas. Operators var lietot atšķirīgus apstiprinātos līmeņus mainīgajiem lielumiem,<br />
kas ietilpst aprēķinā: dati par darbībām, emisijas koeficientiem, oksidācijas vai<br />
pārvēršanas koeficientiem. Līmeņu izvēli apstiprina kompetentā iestāde.<br />
Ziņošana<br />
Direktīvas IV pielikums nosaka prasības attiecībā <strong>uz</strong> ziņošanu par iekārtām.<br />
Ziņošanai par kvantitatīviem datiem izmanto ziņojuma formu, kas noteikta šā pielikuma<br />
11. sadaļā. Ziņojumu pārbauda saskaņā ar sīki izstrādātām prasībām, ko noteikusi<br />
dalībvalsts saskaņā ar direktīvas V pielikumu. Operators līdz katra gada 31. martam<br />
iesniedz kompetentajai iestādei pārbaudīto ziņojumu par emisijām iepriekšējā gada laikā.<br />
Emisiju ziņojumus, ka atrodas pie kompetentajām iestādēm, dara pieejamus<br />
sabiedrībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvas<br />
2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas<br />
90/313/EEK atcelšanu noteikumiem. Attiecībā <strong>uz</strong> izņēmuma piemērošanu, kas noteikts<br />
“Eiroprojekts”, 2007 33
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
šīs direktīvas 4. panta 2. punkta d) apakšpunktā, operatori var savos ziņojumos norādīt,<br />
kuru informāciju viņi <strong>uz</strong>skata par komerciāli svarīgu.<br />
Informācijas <strong>uz</strong>glabāšana<br />
Iekārtas operators dokumentē un arhivē monitoringa datus par iekārtas emisijām<br />
no avotiem, kas attiecas <strong>uz</strong> darbībām, kas minētas siltumnīcefekta gāzu direktīvas<br />
I pielikumā un noteiktas saskaņā ar šīm darbībām.<br />
Ar dokumentētajiem un arhivētajiem monitoringa datiem ir pietiekami, lai būtu<br />
iespējams pārbaudīt gada emisiju ziņojumus par iekārtas emisijām, ko operators pēc<br />
kritērijiem, kuri noteikti direktīvas V pielikumā, ir iesniedzis saskaņā ar direktīvas<br />
14. panta 3. punktu. Nav jāizziņo vai jāpublisko dati, kas nav gada emisiju ziņojuma daļa.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 34
2. Esošās darbības raksturojums<br />
2.1. Ūdens ieguve<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Ūdens ieguve 2006. gadā veikta saskaņā ar A kategorijas piesārņojošās darbības<br />
atļaujas nosacījumiem, virszemes ūdens ieguves apjoms atspoguļots 3. tabulā.<br />
3. tabula. Ūdens ieguve <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> esošajā ražotnē<br />
Ūdens avota<br />
identifikācijas<br />
Nr.<br />
nosaukums<br />
V400033<br />
Ūdens ņemšanas avots (ūdenstilpe vai urbums)<br />
ģeogrāfiskās<br />
koordinātas<br />
un adrese<br />
Z platums A garums<br />
Cieceres<br />
ezers<br />
ūdens<br />
saimnieciskais<br />
kods<br />
teritoriālais<br />
kods<br />
Atļautais ūdens<br />
ieguves apjoms<br />
m 3 /dnn m 3 /gadā<br />
Iegūtais daudzums,<br />
m 3<br />
2005. g. 2006. g.<br />
56 41 14 22 33 45 36491000 84055 1409,6 1 500 000 645 964 887 604<br />
Ūdens ieguves un patēriņa apjomi regulāri reģistrēti <strong>uz</strong>skaites žurnālos, ierakstu<br />
pareizību un atbilstību mēraparātu rādījumiem apliecinājusi atbildīgā amatpersona.<br />
2006. gada decembrī tika <strong>uz</strong>stādīti ūdens patēriņa skaitītāji <strong>uz</strong> duļķa dzirnavām Nr. 4 un<br />
Nr. 5. 2007. gada janvārī tika <strong>uz</strong>stādīts ūdens patēriņa skaitītājs sūkņu stacijas rezerves<br />
sūknim.<br />
Uzņēmums savlaicīgi veicis dabas resursu nodokļa maksājumus par ūdens ieguvi<br />
un iesniedzis ceturkšņa pārskatus par dabas resursu nodokļa aprēķiniem, kā arī sniedzis<br />
informāciju par ūdens ieguves un izmantošanas apjomiem statistiskajā pārskatā “Nr. 2 –<br />
Ūdens”.<br />
2006. gada oktobrī Latvijas Nacionālajā Metroloģijas centrā veiktas pārbaudes<br />
ūdens skaitītājiem tehniskā ūdens ņemšanas vietā no Cieceres ezera, dzeramā ūdens<br />
<strong>uz</strong>skaitei no BO <strong>SIA</strong> “Brocēnu siltums” un jaunajiem ūdens patēriņa skaitītājiem <strong>uz</strong><br />
duļķa dzirnavām Nr. 4 un Nr. 5. Sertifikāta derīguma termiņš ir līdz 2008. gada oktobrim.<br />
2.2. Kurināmā patēriņš<br />
Kurināmā patēriņš klinkera apdedzināšanai 2006. gadā atspoguļots 4. tabulā. Kā<br />
pamatkurināmais tika izmantotas akmeņogles sajaukumā ar petrakoksu, dabasgāze tika<br />
izmantota vienīgi krāsns <strong>uz</strong>sildīšanai pēc apstādināšanas, kā arī pie īpašiem<br />
tehnoloģiskiem apstākļiem. Kā sekundārais kurināmais 2006. gadā vēl joprojām tiek<br />
izmantotas lietotās eļļas un riepas. Tehnisku sarežģījumu dēļ 2006. gadā <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong><br />
nav veiktas sērskābā gudrona piegādes, tāpēc šis kurināmais pārskata periodā nav<br />
izmantots klinkera apdedzināšanas procesā. Katlu mājā <strong>uz</strong>stādītais tvaika katls<br />
Viessmann “Vitomax 200 HS” (izmešu avots Nr. A2) un akmeņogļu malšanas dzirnavu<br />
karstā gaisa ģenerators (izmešu avots Nr. A7) tiek darbināts ar dabasgāzi.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 35
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
2006. gada februārī Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> katlu mājā, blakus jau esošajam<br />
tvaika katlam Viessmann “Vitomax 200 HS” tika <strong>uz</strong>stādīts papildus ūdens sildāmais katls<br />
Viessmann “Vitoplex 100”, kurš tiek izmantots sadzīves korpusā ūdens sildīšanai. Ūdens<br />
sildāmais katls tiek darbināts ar dabasgāzi. Kopējais gāzes patēriņš katlu mājā netiek<br />
pārsniegts. A kategorijas piesārņojošās darbības atļaujā ir veikti grozījumi (2006. gada<br />
26. oktobrī, Lēmums Nr. 199) un šis izmešu avots ar Nr. A25 ir iekļauts atļaujā Nr. LIT-<br />
21-18A.<br />
4. tabula. Kurināmā patēriņs sadedzināšanas iekārtās<br />
Iekārtas nosaukums Kurināmā veids<br />
Sēra<br />
saturs,<br />
%<br />
Atļautais<br />
patēriņš<br />
Patērēts<br />
2006. g.<br />
Dabasgāze, m 3 /gadā<br />
Lietotās eļļas un tām<br />
0 1 200 000 2 474 000<br />
pielīdzināti bīstamie<br />
atkritumi, t/gadā<br />
Lietotās riepas un<br />
1 9 000 4 044<br />
Klinkera krāsns Nr. 4<br />
tām pielīdzināti<br />
sadzīves atkritumi,<br />
t/gadā<br />
1,3 12 000 4 550<br />
Sērskābais gudrons,<br />
t/gadā<br />
4 8 000 0<br />
Petrokokss, t/gadā 4 - 6 4 500 20 689<br />
Tvaika katls Viesmann<br />
Akmeņogles, t/gadā 0,3 65 000 41 945<br />
“Vitomax 200HS” un<br />
ūdens sildāmais katls<br />
Viessmann “Vitoplex 100”<br />
Dabasgāze, m 3 /gadā 0 750 000 412 000<br />
Akmeņogļu dzirnavas<br />
(karstā gaisa ģenerators)<br />
Dabasgāze, m 3 /gadā 0 1 650 000 680 000<br />
Kurināmā patēriņš klinkera ražošanai tiek reģistrēts katru dienu, lai analizētu<br />
īpatnējā siltumenerģijas patēriņa svārstības. Arī dabasgāzes patēriņš katla darbībai tiek<br />
reģistrēts pēc skaitītāja rādījumiem katru dienu.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 36
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
2.3. Izejmateriāli un palīgmateriāli<br />
Klinkera un <strong>cementa</strong> ražošanā un ar to saistītajās darbībās 2006. gadā <strong>uz</strong>ņēmumā<br />
izmantotas gandrīz visas A kategorijas atļaujā minētās ķīmiskās vielas un ķīmiskie<br />
produkti (5. un 6. tabula).<br />
5. tabula. Izejmateriālu un palīgmateriālu patēriņš<br />
Nr.<br />
Ķīmiskā viela vai<br />
produkts<br />
Ķīmiskās<br />
vielas vai<br />
produkta<br />
veids<br />
Izmantošanas veids<br />
Atļautais <strong>uz</strong>glabāšanas<br />
apjoms un <strong>uz</strong>glabāšanas<br />
veids<br />
Atļautais<br />
Patērēts (t)<br />
patēriņš<br />
gadā (t)<br />
2005. g. 2006. g.<br />
1. Māli, t minerāls izejviela ne<strong>uz</strong>glabā 103 000 93 343 110 250<br />
2. Smilts, t minerāls izejviela<br />
3 000<br />
atklātā kaudzē<br />
23 000 21 193 23 922<br />
3. Kaļķakmens, t minerāls izejviela<br />
4 000<br />
kaudzē nojumē<br />
3 000<br />
550 000 460 887 571 816<br />
4. Ģipšakmens, t minerāls izejviela kaudzē nojumē un atklātā<br />
kaudzē<br />
41 000 30 156 28 875<br />
5. Degakmens<br />
pelni, t<br />
neorganisks<br />
produkts<br />
izejviela<br />
1 000<br />
silosā<br />
20 000 14 019 24 550<br />
6.<br />
3<br />
Mālu duļķis, m<br />
minerāls<br />
produkts<br />
starpprodukts<br />
1 750<br />
baseinos<br />
200 000 89 556 236 591<br />
7. Duļķis, m 3 minerāls<br />
produkts<br />
starpprodukts<br />
9 750<br />
baseinā<br />
10 000<br />
462 000 427 463 780 708<br />
8. Klinkers, t<br />
minerāls<br />
produkts<br />
starpprodukts<br />
kaudzē nojumē (<strong>uz</strong>krājumā<br />
ziemai vēl 12 000 atklātā<br />
kaudzē)<br />
287 000 265 397 330 067<br />
9. Cements, t<br />
minerāls<br />
produkts<br />
gala produkts<br />
10 000<br />
silosos<br />
330 000 361 081 456 238<br />
10. Elektrofiltru<br />
putekļi, t<br />
minerāls<br />
produkts<br />
starpprodukts<br />
1 000<br />
silosā<br />
42 798 44 872 32 503<br />
11. Plēve, t polimērs iesaiņojuma materiāls<br />
5<br />
telpās<br />
46 32 28<br />
12. Papīra maisi, t<br />
celulozes<br />
izstr.<br />
iesaiņojuma materiāls<br />
100<br />
telpās<br />
500 450 229<br />
13. Kartons, t<br />
celulozes<br />
izstr.<br />
iesaiņojuma materiāls<br />
3<br />
telpās<br />
15 19 1,7<br />
14. Maļķermeņi, t metāla izstr. palīgmateriāls<br />
15. Oderējuma<br />
ķieģeļi, t<br />
minerālizstr. palīgmateriāls<br />
100<br />
maļķermeņu noliktavā<br />
350<br />
oriģināliepakojumā ķieģeļu<br />
noliktavā<br />
130 180 155<br />
350 416 413<br />
“Eiroprojekts”, 2007 37
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
6. tabula. Bīstamo ķīmisko vielu un ķīmisko produktu patēriņš<br />
Nr.<br />
p.k.<br />
Ķīmiskā viela vai<br />
produkts,<br />
mērvienība<br />
Ķīmiskās vielas vai<br />
produkta veids<br />
Izmantošanas veids<br />
1. Eļļa, l naftas produkts palīgmateriāls<br />
2. Smērvielas, t naftas produkts palīgmateriāls<br />
3.<br />
Dzesēšanas<br />
šķidrums, l<br />
dažādi palīgmateriāls<br />
4. Tīrīšanas līdzekļi, l dažādi palīgmateriāls<br />
5. Krāsas un lakas, l org. neorg. produkti palīgmateriāls<br />
6. Šķīdinātāji, l organiska viela palīgmateriāls<br />
7. Acetons, l organiska viela palīgmateriāls<br />
8 Sālsskābe, l neorganiska skābe palīgmateriāls<br />
9. Acetilēns, l ogļūdeņradis palīgmateriāls<br />
10. Spirts, l organiska viela palīgmateriāls<br />
11. Skābeklis, l gāze palīgmateriāls<br />
12.<br />
13.<br />
Malšanas piedevas<br />
(CBA 1115), t<br />
Duļķa šķidrinātājs<br />
(Lignabonds DD), t<br />
organiska viela palīgmateriāls<br />
neorganiska viela<br />
palīgmateriāls/<br />
izejviela<br />
Atļautais <strong>uz</strong>glabāšanas<br />
apjoms un <strong>uz</strong>glabāšanas<br />
veids<br />
10 000<br />
metāla tvertnēs (200)<br />
2,5<br />
oriģināliepakojumā<br />
100<br />
oriģināliepakojumā<br />
150<br />
oriģināliepakojumā<br />
350<br />
oriģināliepakojumā<br />
100<br />
oriģināliepakojumā<br />
100<br />
oriģināliepakojumā<br />
100<br />
oriģināliepakojumā<br />
500<br />
oriģināliepakojumā<br />
150<br />
oriģināliepakojumā<br />
10 000<br />
oriģināliepakojumā<br />
20<br />
oriģināliepakojumā<br />
2000<br />
nojumē<br />
Atļautais<br />
patēriņš<br />
gadā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 38<br />
Patēriņš<br />
2006.<br />
gadā<br />
25 37<br />
4 1,5<br />
0,05 0,05<br />
0,01 0,01<br />
0,5 0,2<br />
250 42<br />
50 0<br />
100 160<br />
500 160<br />
200 50<br />
50 000 21 150<br />
90 109<br />
400 173<br />
Uzņēmums pastāvīgi cenšas <strong>uz</strong>labot ķīmisko vielu un ķīmisko produktu<br />
pārvaldību ražošanas procesā un iepirkumu procedūrā. Saskaņā ar ķīmisko vielu<br />
izmantošanu regulējošo normatīvo aktu prasībām, tiek apkopota un ar drošības datu lapu<br />
palīdzību izplatīta informācija par izmantoto vielu un produktu bīstamajām īpašībām,<br />
iespējamo ietekmi <strong>uz</strong> cilvēka veselību un <strong>vidi</strong>, kā arī rīcību ārkārtas situācijās.
2.4. Gaisa piesārņojums<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
2006.gadā <strong>SIA</strong> „CEMEX” Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīca turpināja veikt klinkera<br />
krāsns dūmgāzu monitoringu. Atbilstoši A kategorijas atļaujas nosacījumiem, tika<br />
nepārtraukti mērīta putekļu, NOx, CO un SO2 koncentrācija krāsns emisijās, divreiz gadā<br />
mērījumus veica akreditēta laboratorija.<br />
<strong>SIA</strong> "Vides audits" laboratorijas (LATAK-T-261) speciālisti 25.05.2006. un<br />
16.10.2006. veica instrumentālos mērījumus piesārņojošo vielu emisijām gaisā.<br />
2006. gada emisiju mērījumu rezultāti apkopoti 7. tabulā.<br />
7. tabula. Piesārņojošo vielu emisija gaisā<br />
Nr. Piesārņojuma avots<br />
Piesārņojošā<br />
viela<br />
Limits,<br />
mg/m 3<br />
Mērījuma<br />
datums<br />
Pirms<br />
attīrīšanas,<br />
mg/m 3<br />
Pēc<br />
attīrīšanas,<br />
mg/m 3<br />
Attīrīšanas<br />
efektivitāte,<br />
%<br />
Cietās daļiņas 50 54366 137 99,7<br />
Oglekļa oksīds 166 155<br />
Slāpekļa oksīdi 500 385<br />
Sēra dioksīds 50 13<br />
Rotācijas krāsns<br />
I.<br />
Nr. 4<br />
Hlorūdeņradis<br />
Flourūdeņradis<br />
10<br />
1<br />
30.05.2006.<br />
8<br />
0,026<br />
Metāli I(Cd +Ti) 0,05 0,00039<br />
Metāli II (Hg)<br />
Metāli III<br />
0,05 0,00003<br />
(Sb,As,Pb,Cr,Co,<br />
Cu,Mn,Ni,V)<br />
0,5<br />
0,06248<br />
Tvaika katls<br />
Viessmann<br />
Oglekļa oksīds<br />
II.<br />
"Vitomax 200 HS"<br />
(Nr.5) Slāpekļa oksīds<br />
605<br />
195<br />
25.05.2006.<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
XII. Cementa<br />
Cietās daļiņas<br />
<strong>uz</strong>glabāšanas silosi<br />
21 25.05.2006. 20<br />
Putekļu un pelnu<br />
XIII.<br />
silosi<br />
Cietās daļiņas 18 25.05.2006.
2.5. Troksnis<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Cementa ražošanas tehnoloģiskajā procesā ir atsevišķi posmi, kuros iekārtas<br />
(izejvielu un <strong>cementa</strong> dzirnavas) rada ievērojamu troksni darba vidē (>100 dB) un prasa<br />
atbilstošus aizsardzības pasākumus (ausu ieliktņus vai <strong>uz</strong>liktņus) šajos tehnoloģiskajos<br />
posmos nodarbinātajiem darbiniekiem. Neraugoties <strong>uz</strong> to, pat <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā ārtelpā to<br />
ēku tiešā tuvumā, kurās norit šie ražošanas posmi, šis troksnis praktiski nav dzirdams.<br />
Neviens no minētajiem ražošanas procesu trokšņiem aiz <strong>rūpnīcas</strong> teritorijas žoga<br />
līdzšinējā ražošanas procesā nav <strong>uz</strong>tverams nedz subjektīvi, nedz objektīvi. Mērījumi<br />
organoleptiski iegūtā secinājuma par trokšņa neesamību pārbaudei tika veikti ar<br />
nekalibrējamu multifizikālo parametru digitālo testeri (indikatora statuss, precizitāte 5%,<br />
nav domāts zinātniskas precizitātes pētījumiem) “Data Harvest EasySense Q-5” pa<br />
perimetru (žogu) esošajai ražotnei triju žoga augstumu attālumā lai izslēgtu akustiskā<br />
ekrāna efektu. Konstatētais trokšņa līmenis ir 40 – 45 dB(A), bet, ņemot vērā, ka aparāta<br />
skalas diapazons ir 40 – 140 dB, rādījums “40” nozīmē “40 un mazāk”, tātad faktiski<br />
lielākajā teritorijas perimetra daļā troksnis ir vēl mazāks nekā 40 dB, kas ir pati stingrākā<br />
no trokšņa robežvērtībām (mazstāvu apbūvei naktī). Tātad, pilsētā un tuvākajā mazstāvu<br />
(Krieviņi, Burtnieki, Jēriņi) apbūvē troksnis nesasniedz nevienu no likumdošanā<br />
noteiktajām robežvērtībām (patiesībā tas nesasniegs pat cilvēka fizioloģisko dzirdamības<br />
slieksni). Līdz ar to detalizētāki aprēķini un trokšņa kartēšana ir nelietderīga, jo nevar<br />
ieviest nekādus jaunus secinājumus.<br />
2.6. Ražošanas notekūdeņi<br />
Ražošanas notekūdeņu novadīšana veikta saskaņā ar A kategorijas atļaujas<br />
nosacījumiem (9. tabula).<br />
9. tabula. Notekūdeņu novadīšana<br />
Nr. Izplūdes avots un vieta<br />
Grāvis, Kazenieku strauts,<br />
Atļautais notekūdeņu apjoms Novadīto notekūdeņu<br />
3 3 apjoms 2006. gadā<br />
m /vid. dienn. m /vid. gadā 3 3<br />
m /vid. dienn. m /gadā<br />
1. klinkera (šīfera) cehs –<br />
mehāniskais nostādinātājs<br />
1 371 360 500 6,8 2 689<br />
Grāvis, Kazenieku strauts,<br />
2.<br />
<strong>cementa</strong> cehs<br />
1 644 500 500 700 399 000<br />
3. Grāvis, Cieceres ezers, DUS 1,4 500 1,4 199<br />
“Eiroprojekts”, 2007 41
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3. Paredzētās darbības raksturojums<br />
3.1. <strong>Jaunās</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> būvniecībai nepieciešamā<br />
platība, teritorijas sagatavošana un darbu secība<br />
CEMEX esošā <strong>cementa</strong> rūpnīca atrodas Brocēnos, Liepnieku ielā 15 un aizņem<br />
25,2 ha lielu platību Brocēnu pilsētas rūpnieciskajā zonā (1. attēls). CEMEX jaunās<br />
<strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> būvniecībai papildus iegādāts zemes gabals “Meiri” (kadastra Nr.84405<br />
002 0019, 8425 005 0147, 8425 005 0148, kopplatība 80,9 ha) un no īpašuma<br />
“Kūlkampji” atdalīts zemes gabals “Birzītes” (kadastra Nr.8405 002 0002, platība 41,2<br />
ha) Brocēnu novada Brocēnu pilsētā, Saldus rajonā, blakus jau esošajai <strong>rūpnīcas</strong><br />
teritorijai. Šo zemes gabalu kopējā platība ir 147,3 ha, kas arī juridiski būtu <strong>uz</strong>skatāma<br />
par jaunās CEMEX <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> platību. Fiziski ar būvēm jaunā rūpnīca, kas<br />
sastāvēs no jaunbūvētiem objektiem pievienotajā teritorijā un daļas esošu un rekonstruētu<br />
objektu līdzšinējā teritorijā, klās mazāku platību, ap 100 ha. Būvju izvietojums CEMEX<br />
teritorijā parādīts topogrāfiskā plānā mērogā 1:2 000 (I pielikums).<br />
Teritorijas sagatavošanas un būvniecības darbu secība dota 10. tabulā, kurā<br />
attēlots paredzētās darbības īstenošanas plānotais laika grafiks, sākot no visām<br />
likumdošanā noteiktajām saskaņošanas procedūrām, ieskaitot šo ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong><br />
novērtējumu, līdz pat ekspluatācijas <strong>uz</strong>sākšanai.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 42
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
1. attēls (kolāža). Brocēnu ziemeļu daļa no putna lidojuma. Ar sarkanu fonu parādīta<br />
<strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> esošā rūpnīca, ar zilu fonu parādīta ar <strong>cementa</strong> ražošanu saistītajām<br />
aktivitātēm paredzētā papildus teritorija, un ar zīmējumu simboliski attēlota jaunās<br />
<strong>rūpnīcas</strong> prinicipālais novietojums tajā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 43
10. tabula. Paredzētās darbības īstenošanas plānotais laika grafiks<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
<strong>SIA</strong> "CEMEX" JAUNĀ CEMENTA RŪPNĪCA M<br />
Darbība<br />
Zemes ieguve<br />
Būvatļauja<br />
Būvniecība<br />
IVN<br />
Projektēšana<br />
Skiču projekts<br />
Civilās būves<br />
Tehniskais projekts<br />
Elektroapgāde<br />
Būvniecība<br />
Būvlaukuma sagatavošana<br />
Būvju izbūve<br />
Elektroapgāde<br />
Aprīkojuma un materiālu iepirkumi<br />
Civilās būves<br />
Līgumi par galveno aprīkojumu<br />
Ražošanas iekārtas<br />
Elektroapgāde<br />
Nodošana un ražošanas <strong>uz</strong>sākšana<br />
2006 2007 2008<br />
2009<br />
M A M J J A S O N D J F M A M J J A S O N D J F M A M J J A S O N D J F M<br />
Earthworks & Escavations<br />
“Eiroprojekts”, 2007 44
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3.2. Plānotās ražotnes jauda, nepieciešamās izejvielas un<br />
palīgmateriāli<br />
Jaunajai <strong>cementa</strong> ražošanas rūpnīcai paredzētās produkcijas ražošanas jaudas<br />
parādītas 11. tabulā.<br />
11. tabula. <strong>Jaunās</strong> <strong>cementa</strong> ražotnes jauda<br />
Ražošanas apjoms<br />
Paredzētais daudzums gadā (t): klinkera krāsns Nr.5<br />
t/dienā t/gadā<br />
Klinkers 3 500 1 149 750<br />
Cements 4 830 1 586 000<br />
Sakarā ar straujiem būvniecības tempiem Latvijā ar katru gadu pieaug arī<br />
pieprasījums pēc <strong>cementa</strong>. Cementa galvenā sastāvdaļa ir klinkers. Dotajā brīdī Brocēnu<br />
<strong>cementa</strong> rūpnīcā darbojas tikai viena 1962. gadā <strong>uz</strong>būvēta rotācijas krāsns Nr. 4. ar ražību<br />
287 000 t klinkera gadā. Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā ražo četru marku cementu un galvenā<br />
<strong>cementa</strong> sastāvdaļa ir tieši klinkers. Gadā tiek saražots ap 330 000 t <strong>cementa</strong>. Pašreizējā<br />
tirgus analīze liecina par <strong>cementa</strong> deficītu valstī, kas ir vairāk nekā 100 000 t/gadā.<br />
Balstoties <strong>uz</strong> pašreizējo situāciju <strong>cementa</strong> tirgū un to, ka tiek prognozēts ap 15%<br />
būvniecības pieaugums katru gadu, CEMEX vadība ir pieņēmusi lēmumu Brocēnos celt<br />
jaunu sausā procesa tehnoloģijas krāsni (klinkera krāsns Nr. 5), kas nākotnē spēs<br />
nodrošināt pieprasījumu pēc <strong>cementa</strong> Latvijas tirgū.<br />
Būvniecības <strong>uz</strong>sākšanas galvenie argumenti ir:<br />
� ekonomiskais izdevīgums – jaunās krāsns jauda būs 3500 t/klinkera dienā<br />
jeb 1 149 750 t/gadā; <strong>cementa</strong> ražošanas apjomi – 4830 t/dienā jeb<br />
1 586 000 t/gadā; ar jaunās krāsns ražību <strong>uz</strong>ņēmums spēs nodrošināt<br />
strauji augošo pieprasījumu pēc <strong>cementa</strong>;<br />
� vides apsvērumi – par labāko pieejamo tehnisko paņēmienu <strong>cementa</strong><br />
klinkera ražošanai <strong>uz</strong>skata sausā procesa krāsni ar vairākposmu<br />
priekšsildīšanu un priekškalcinētāju; ar to saistītā labākā pieejamā tehniskā<br />
paņēmiena siltuma bilances vērtība ir 3000 MJ <strong>uz</strong> tonnu klinkera, tāpēc<br />
sausā procesa krāsnij ir mazāka ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> salīdzinājumā ar esošo<br />
klinkera apdedzināšanas krāsni, kas patērē līdz 7000 MJ <strong>uz</strong> tonnu<br />
klinkera; jaunā klinkera apdedzināšanas līnija tiks aprīkota ar auduma<br />
filtriem.<br />
Informācija par klinkera ražošanai nepieciešamajām izejvielām ir attēlota<br />
12. tabulā. Līdzīgi kā esošajā <strong>cementa</strong> rūpnīcā, klinkera ražošanas izejvielas ir<br />
kaļķakmens, māli, smiltis un dzelzs oksīda piedeva (plāva no A/S Liepājas Metalurgs).<br />
Plāvas pievienošana nodrošina klinkera veidošanos pie zemākām temperatūrām, tādējādi<br />
ietaupot energoresursus un ar tiem saistītās emisijas. Tā kā 4. tabulā ir parādīts maksimāli<br />
iespējamais procentuālais īpatsvars katrai sastāvdaļai, tad procentuālo īpatsvaru summa<br />
pārsniedz 100%, taču šādā variantā tiek atainota katras sastāvdaļas maksimāli lielākā<br />
ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong>, t.i. maksimāli lielākais patēriņš.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 45
12. tabula. Izejvielu patēriņš klinkera ražošanai<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kaļakmens Māli Smilts Plāva<br />
Maksimālais<br />
īpatsvars, %<br />
Maksimālais<br />
79,06 23,40 5,38 1,34<br />
mitrums, %<br />
no sausnes<br />
19,20 25,50 22,10 5,20<br />
Sausne,<br />
t/dienā<br />
Ar maksimālo<br />
4427,36 1310,40 301,28 75,04<br />
mitrumu,<br />
t/dienā<br />
5277,41 1644,55 367,86 78,94<br />
Sausne, t/gadā 1 454 388<br />
Ar maksimālo<br />
430 466 98 970 24 651<br />
mitrumu,<br />
t/gadā<br />
1 733 630 540 235 120 843 25 932<br />
Izejvielu<br />
maisījums<br />
(ekvivalents<br />
duļķim)<br />
Klinkers<br />
5600,00 3500,00<br />
1 839 600 1 149 750<br />
Cementa ražošanas vadošās tendences pasaulē ir aizvietot CEM I markas<br />
cementus ar kompozītajiem cementiem. Pašlaik lielākais vides likumdošanas instruments<br />
kompozīto cementu izvēlei ir SEG emisiju tirdzniecība. Tiešās SEG emisijas <strong>cementa</strong><br />
nozarē rodas tikai ražojot klinkeru, tādēļ visi ES <strong>cementa</strong> ražotāji pēdējos gados pāriet <strong>uz</strong><br />
CEM II, CEM III un CEM IV kompozītajiem cementiem, kuros klinkera saturs ir<br />
samazināts. Ejot kopsolī ar pasaules vadošajiem <strong>cementa</strong> ražotājiem CEMEX plāno<br />
attīstīt kompozīto cementu ražošanu Latvijā (13. tabula).<br />
13. tabula. Izejvielu procentuālais sastāvs un patēriņš dažādām <strong>cementa</strong> markām<br />
Materiāli <strong>cementa</strong>m<br />
CEM II/B-M<br />
(S-L) 32.5N<br />
Cementa marka<br />
CEM II/ B-M<br />
(P, L) 42.5N<br />
CEM II/B-M<br />
(S, L) 42.5N<br />
CEM II/B-M<br />
(P, L) 32.5N<br />
Kaļķakmens<br />
%<br />
t/gadā<br />
14,00<br />
222 040<br />
8,12<br />
128 763<br />
8,00<br />
126 880<br />
14,50<br />
229 970<br />
Degakmens % 0,00 0,00 0,00 0,00<br />
pelni (Narva) t/gadā - - - -<br />
Pelni % 0,00 0,00 0,00 0,00<br />
(Ukraina) t/gadā - - - -<br />
Pucolāns<br />
%<br />
t/gadā<br />
0,00<br />
-<br />
14,00<br />
222 040<br />
0,00<br />
-<br />
8,00<br />
126 880<br />
Metalurģiskie % 8,05 0,00 14,00 0,00<br />
sārņi t/gadā 127 627 - 222 040 -<br />
“Eiroprojekts”, 2007 46
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Ģipšakmens<br />
%<br />
t/gadā<br />
7,00<br />
111 020<br />
7,00<br />
111 020<br />
7,00<br />
111 020<br />
7,00<br />
111 020<br />
Klinkers<br />
%<br />
t/gadā<br />
70,32<br />
1 115 226<br />
70,24<br />
1 114 030<br />
70,36<br />
1 115 913<br />
69,86<br />
1 108 042<br />
Apvedkanāla % 0,64 0,64 0,64 0,64<br />
putekļi (BPD) t/gadā 10 089 10 147 10 147 10 090<br />
Kopā % 100,00 100,00 100,00 100,00<br />
SO3 cementā % 3,17 3,00 3,34 2,97<br />
Cl- cementā % 0,08 0,08 0,08 0,08<br />
Saražotais<br />
cements<br />
t/gadā 1 586 000 1 586 000 1 586 000 1 586 000<br />
<strong>SIA</strong> CEMEX deklarē dažādu kompozīto cementu ražošanas iespējamību atkarībā<br />
no Latvijas tirgū pieejamajām piedevām. Balstoties <strong>uz</strong> ES <strong>cementa</strong> ražotņu pieredzi, tiek<br />
apskatītas iespējas ražot kompozītos cementus, kuriem malšanas procesā tiek pievienoti<br />
degakmens pelni no Igaunijas elektrostacijām (Narvas), kuru izmantošanai jau ir plaša<br />
pieredze. Mainoties enerģētiskajai situācijai ES un īpaši Igaunijā, degakmens TEC tiek<br />
slēgtas, līdz ar to degakmens pelni nākotnē var nebūt pieejami tirgū pietiekamā<br />
daudzumā. Tādejādi ražotājs izvērtē iespēju izmantot vairākas citas plaši izmantotas<br />
alternatīvas – pelnus no Ukrainas spēkstacijām, pucolānu vai arī metalurģiskos sārņus.<br />
Minētās piedevas netiek dedzinātas, bet tiek pievienotas <strong>cementa</strong> malšanas procesā.<br />
Metalurģiskie sārņi pēc būtības ir domnu sārņi, ko pievieno <strong>cementa</strong>m degakmens pelnu<br />
vietā, tādējādi iegūstot CEM II A-T tipa kompozītos cementus. Metalurģiskos sārņus<br />
plāno iepirkt no Ukrainas.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 47
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kā <strong>cementa</strong> ražošanas variants ar vislielāko varbūtību tiek plānots 14. tabulā<br />
parādītais <strong>cementa</strong> ražošanas plāns.<br />
14. tabula. <strong>Jaunās</strong> ražotnes <strong>cementa</strong> sastāvs un izejvielu patēriņš<br />
Cementa marka<br />
Materiāli <strong>cementa</strong>m<br />
CEM II/ B-M CEM II/B-M<br />
(S-L) 32.5N (S, L) 42.5N<br />
Kaļķakmens<br />
%<br />
t/gadā<br />
14,00<br />
28 865<br />
8,00<br />
110 386<br />
Metalurģiskie sārņi<br />
%<br />
t/gadā<br />
8,05<br />
16 591<br />
14,00<br />
193 175<br />
Ģipšakmens<br />
%<br />
t/gadā<br />
7,00<br />
14 433<br />
7,00<br />
96 587<br />
Klinkers<br />
%<br />
t/gadā<br />
70,32<br />
144 979<br />
70,36<br />
970 844<br />
Apvedkanāla putekļi (BPD)<br />
%<br />
t/gadā<br />
0,64<br />
1 312<br />
0,64<br />
8 828<br />
Kopā % 100,00 100,00<br />
SO3 cementā % 3,17 3,34<br />
Cl- cementā % 0,08 0,08<br />
Saražotais cements<br />
%<br />
t/gadā<br />
13<br />
206 180<br />
87<br />
1 379 820<br />
3.3. Izejvielu iegūšana, glabāšana, sagatavošana un<br />
kvalitātes prasības<br />
Kaļķakmens<br />
Kaļķakmens ir būtiskākā izejviela <strong>cementa</strong> klinkera ražošanā. Kaļķakmens<br />
iegūšana atradnēs „Kūmas” notiek, vispirms noņemot augsnes segkārtu ar soļojošā<br />
ekskavatora palīdzību. Soļojošais ekskavators pārvieto augsni <strong>uz</strong> izstrādās atradnes vidu.<br />
Kaļķakmens iegūšanai tiek izmantots specializēts „Caterpillar” ekskavators. Kā<br />
alternatīva kaļķakmens iegūšanai var tikt izmantota spridzināšana, taču atradnē „Kūmas”<br />
to izmanto tikai ārkārtas gadījumos, kad ekskavators ir izgājis no ierindas un esošie<br />
krājumi rūpnīcā sasniedz kritisko minimumu. Spridzināšanas darbus veic <strong>uz</strong>ņēmumi ar<br />
atbilstošu licenci.<br />
Paredzētajā darbībā kaļķakmens drupināšana tiks veikta karjera teritorijā,<br />
izmantojot daļēji mobilu trieciendrupinātāju ar jaudu 600 t/h. Drupinātājs ir aprīkots ar<br />
materiāla dozatoru, 36 m garu konveijeru sistēmu un 5 m 3 lielu dīzeļdegvielas tvertni<br />
elektroenerģijas ģeneratoram. Kaļķakmens drupinātājs ir paredzēts cieta un mīksta<br />
kaļķakmens maisījuma attiecībās 1:1 drupināšanai. No atradnes saņemto kaļķakmens<br />
“Eiroprojekts”, 2007 48
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
gabalu izmēri ir 0-500 mm, atsevišķi gabali ir līdz 1000 mm lieli. Drupināšanas gala<br />
produktā gabalu izmēri ir < 100 mm, 95% no gabaliem ir < 80 mm.<br />
Drupinātais kaļķakmens no atradnes līdz ražotnei tiks pārvadāts, izmantojot<br />
autotransportu. Tā pieņemšanai ražotnē ir paredzēta 50 m 3 tvertne, dozators un 160 m<br />
konveijers ar transportēšanas jaudu 700 t/h. Pieņemšanas mezgls ir aprīkots ar auduma<br />
filtriem un magnētisko separatoru. Sadrupinātais kaļķakmens tiek <strong>uz</strong>glabāts slēgtā<br />
novietnē (138 x 62 x 21 m). Novietnes ietilpība ir 27 000 tonnas un novietne ir aprīkota<br />
ar materiāla kaudžu veidotāju (Stacker), kura jauda ir 700 t/h, un materiāla<br />
transportēšanas sistēmu no <strong>uz</strong>krātās kaudzes (Reclaimer) ar jaudu 300 t/h, un 260 m garu<br />
konveijeru ar jaudu 300 t/h. Transportējamā materiāla izmēri ir < 100mm un bēruma<br />
blīvums ir 1,48 t/m 3 .<br />
Māli<br />
Mālu iegūšana notiek atradnē „Caunes” un to veic ar specializēta ekskavatora<br />
„Caterpillar” palīdzību. Virskārta mālu atradnēs ir ievērojami mazāka nekā kaļķakmens<br />
atradnēs, tādēļ nav nepieciešamas īpašas iekārtas virskārtas noņemšanai.<br />
Mālu transportēšana no atradnes līdz ražotnei notiks ar autotransportu. To<br />
pieņemšanai ražotnē ir paredzēta 20 m 3 pieņemšanas tvertne. Tālāk māli tiek padoti <strong>uz</strong><br />
veltņu smalcinātāju un ar 240 m garu lentes konveijeru transportēti <strong>uz</strong> slēgtu novietni.<br />
No atradnes saņemto mālu izmēri ir līdz 500 mm. Smalcināšanas gala produktā<br />
95% ir < 100 mm. Bēruma blīvums ir 1,5 – 1,8 t/m 3 . Sasmacināti māli tiks <strong>uz</strong>glabāti<br />
slēgtā novietnē (62 x 70 x 21 m), kas ir metāla konstrukcija. Novietne varēs <strong>uz</strong>glabāt līdz<br />
8000 t izžāvētu mālu un līdz 2000 t mitru mālu. Novietne ir aprīkota ar materiāla kaudžu<br />
veidotāju, kura jauda ir 100 t/h, un materiāla transportēšanas sistēmu no <strong>uz</strong>krātās kaudzes<br />
ar jaudu 100 t/h, un 400 m garu konveijeru ar jaudu 100 t/h. Slēgtajā mālu novietnē ir<br />
paredzēti nodalījumi arī smilšu un plāvas <strong>uz</strong>glabāšanai.<br />
Mālu žāvēšanai ir paredzēta ātrās žāvēšanas sistēma ar ražošanas jaudu 100 t/h.<br />
Žāvēšanas sistēma ir papildināta ar gāzpūtējiem, 19 MW karsto gāzu ģeneratoru un<br />
auduma filtriem. Mālu žāvēšanai tiks izmantotas gan karstās gāzes no klinkera dzesētāja,<br />
gan ģeneratorā saražotās karstās gāzes. Ienākošo mālu mitrums ir 25,5% (sarkano un<br />
pelēko mālu maisījums), izžāvētā produkta mitrums ir 14% pelēkajiem māliem un 8%<br />
sarkanajiem māliem. Gabalu izmērs – līdz 100 mm.<br />
Smiltis<br />
Smiltis piegādā ārējie piegādātāji no ražotnei tuvumā esošajiem smilšu karjeriem.<br />
Smilšu piegādes tiek veiktas ar autotransportu. Smilšu <strong>uz</strong>glabāšanai ir paredzēts<br />
nodalījums slēgtajā mālu novietnē. Maksimālais smilšu mitrums ir 22,1%, to vidējais<br />
blīvums transportējot ir 1,34 t/m 3 un <strong>uz</strong>glabājot novietnē – 1,7 t/m 3 .<br />
“Eiroprojekts”, 2007 49
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Plāva (dzelzs oksīda piedeva)<br />
Plāvai Latvijā ir tikai viens piegādātājs – A/S „Liepājas Metalurgs”. Plāvas<br />
piegādes no Liepājas ir plānotas ar dzelzceļa transportu un izkraušanai no vagoniem<br />
izmantos esošo novietni <strong>cementa</strong> ražotnē. No esošās novietnes <strong>uz</strong> jauno ražotni plāva tiks<br />
transportēta ar autotransportu. Plāvas <strong>uz</strong>glabāšanai jaunajā ražotnē ir paredzēts<br />
nodalījums slēgtajā mālu un smilts novietnē. Vidējais plāvas mitrums ir 5,2% un blīvums<br />
– 2 t/m 3 .<br />
Ģipšakmens<br />
Ģipšakmeni piegādā ārēji piegādāji un ir plānots turpināt sadarbību ar esošo<br />
piegādātāju <strong>SIA</strong> „KNAUF”. Ģipšakmens piegādes tiek veiktas pa dzelzceļu un<br />
ģipšakmens izkraušanai no vagoniem izmantos esošās <strong>cementa</strong> ražotnes novietni. No<br />
esošās novietnes <strong>uz</strong> jauno ražotni ģipšakmens tiks transportēts ar autotransportu.<br />
Ģipšakmens <strong>uz</strong>glabāšanai jaunajā ražotnē tiks izbūvēta slēgta novietne (31 x<br />
44 m), kuras ietilpība ir 1000 t ģipšakmens. Šajā novietnē ir paredzēta nodaļa 500 t<br />
kaļķakmens <strong>uz</strong>glabāšanai, kuru arī izmanto kā piedevu <strong>cementa</strong> malšanas procesā.<br />
Vidējais ģipšakmens mitrums ir 11,2% un blīvums – 1,36 t/m 3 . Ģipšakmens un<br />
kaļķakmens padevei <strong>uz</strong> <strong>cementa</strong> dzirnavām tiks izbūvēta 200 m gara lentas konveijeru<br />
sistēma.<br />
Kompozīto cementu piedevas<br />
Kompozīto cementu piedevas piegādā ārējie piegādātāji. Pašlaik <strong>cementa</strong><br />
ražošanā vispopulārākās piedevas ir degakmens pelni un metalurģiskie sārņi. Piegādes <strong>uz</strong><br />
ražotni ir plānotas ar dzelzceļa transportu. Tiks izbūvēts jauns piedevu pieņemšanas un<br />
<strong>uz</strong>glabāšanas mezgls. Pieņemšanas mezgls sastāvēs no diviem konveijeriem vagonu<br />
izkraušanai, kausu elevatora piedevu transportēšanai <strong>uz</strong> silosu un atputekļošanas sistēmu<br />
ar auduma filtriem. Kompozīto piedevu <strong>uz</strong>glabāšanai <strong>uz</strong>būvēs metāla silosu ar ietilpību<br />
5000 t un pneimatisko materiāla transportēšanas sistēmu.<br />
Izejmateriālu maisījums<br />
Izejmateriālu maisījuma katras sastāvdaļas maksimāli iespējamās proporcionālās<br />
daļas (tāpēc kopā pārsniedz 100%) ir šādas:<br />
� kaļķakmens – 79,06% (19,2% mitrums),<br />
� māli – 23,40% (25.5% mitrums),<br />
� smiltis – 5,38% (22,1% mitrums),<br />
� plāva – 1,34% (5,2% mitrums).<br />
Izejmateriālu padevei tiks <strong>uz</strong>būvētas trīs metāla tvertnes ar ietilpību 120 t katra un<br />
divi metāla silosi ar ietilpību 1000 t katrs. Divas no tvertnēm ir paredzētas kaļķakmens<br />
padevei, bet trešā – mālu padevei. Silosi ir paredzēti smilts un plāvas padevei. Padeves<br />
“Eiroprojekts”, 2007 50
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
sistēma ir veidota, lai materiāli būtu vieglāk transportējami un nesaķeptu. Kaļķakmenim<br />
<strong>uz</strong>turēšanās laiks tvertnē ir 0,5 h, māliem – 1,5 h, smiltīm – 2,5 dienas un plāvai –<br />
13 dienas.<br />
Gan padeves sistēmas tvertnes, gan silosi ir aprīkoti ar dozatoriem un lentas<br />
konveijeru sistēmu materiālu padošanai <strong>uz</strong> izejvielu dzirnavām (2. attēls). Izejmateriālu<br />
maisījuma mitrums pirms malšanas ir 15% un daļiņu izmēri ir < 100 mm.<br />
2. attēls (kolāža). Izejvielu malšana<br />
“Eiroprojekts”, 2007 51
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Tālāk izejmateriālu maisījums tiek transportēts slēgtā sistēmā pa aeroteknēm ar<br />
kopējo garumu 90 m un ar 80 m kausu elevatoru padots homogenizācijas silosā.<br />
Materiāla temperatūra ir 94 o C. Materiāla plūsmu nodrošina retinājuma gāzpūtējs un<br />
retinājums aeroteknēs ir 121 mbar.<br />
Homogenizācijas siloss ir armēta betona konstrukcija ar ietilpību 11 200 tonnas.<br />
Siloss ir aprīkots ar īpašu sistēmu nepārtrauktai materiāla un karstā gaisa cirkulācijai.<br />
Materiāla mitrums homogenizācijas silosā ir mazāks par 1 %, blīvums aerētā stāvoklī –<br />
0,7 t/m 3 . Izejmateriālu maisījuma blīvums normālos apstākļos ir 1,28 t/m 3 . No<br />
homogenizācijas silosa izejmateriālu maisījums ar kausu elevatoru tiek padots <strong>uz</strong><br />
priekšsildītāju.<br />
Galvenās prasības izejvielām portland<strong>cementa</strong> ražošanai ir dotas 15. tabulā.<br />
Mikroelementi (kadmijs, tallijs, svins u.c.) izejmateriālos ir niecīgos daudzumos, ārpus<br />
praksē pielietoto mēraparātu jutības.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 52
15. tabula. Galvenās prasības izejvielām portland<strong>cementa</strong> ražošanai<br />
Izejvielas SiO2, % Al2O3, %<br />
Fe2O3,<br />
%<br />
CaO, %<br />
MgO,<br />
%<br />
Na2O,<br />
%<br />
K2O,<br />
%<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Na2Oeq, %<br />
“Eiroprojekts”, 2007 53<br />
Kars.<br />
zud.,<br />
%<br />
Cl, %<br />
SO3,<br />
%<br />
Brīvais<br />
kaļķis, %<br />
Kaļķakmens
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3.4. Tehnoloģijas un to alternatīvas<br />
Cements ir ēku un būvkonstrukciju pamatmateriāls. Eiropā <strong>cementa</strong> un betona<br />
(<strong>cementa</strong> maisījums ar pildvielām, smiltīm un ūdeni) izmantošanu lielās būvēs var<br />
izsekot līdz senajiem laikiem. Portlandcements, visplašāk betona konstrukcijās<br />
izmantojamais cements, tika patentēts 1824. gadā. Cementa rūpniecībā saražotās<br />
produkcijas daudzums ir tieši saistīts ar būvniecības <strong>uz</strong>ņēmējdarbības stāvokli un līdz ar<br />
to arī ar vispārējo ekonomisko stāvokli.<br />
Cements ir smalki samalts nemetālisks neorganisks pulveris, kas, sajaukts ar<br />
ūdeni, veido maisījumu, kurš sabiezē un sacietē. Šī hidrauliskā sacietēšana galvenokārt<br />
notiek kalcija silikāta hidrātu veidošanās dēļ reakcijas rezultātā starp piejaukto ūdeni un<br />
<strong>cementa</strong> sastāvdaļām. Alumīnija cementu gadījumā hidrauliskā sacietēšana ietver kalcija<br />
alumināta hidrātu veidošanos.<br />
Pēc izejmateriālu izrakšanas, samalšanas un homogenizācijas pirmais posms<br />
<strong>cementa</strong> ražošanā ir kalcija karbonāta dekarbonizācija, pēc tam iegūto kalcija oksīdu<br />
dedzina kopā ar silīcija dioksīdu, alumīnija oksīdu un dzelzs oksīdu (plāvu), lai iegūtu<br />
klinkeru. Klinkeru pēc tam samaļ kopā ar ģipšakmeni un citām sastāvdaļām, lai iegūtu<br />
cementu.<br />
Kalcija karbonāta avots ir dabiskie kalcija nogulumieži, tādi kā kaļķakmens,<br />
merģelis vai krīts. Silīcija dioksīds, dzelzs oksīds un alumīnija oksīds ir atrodams dažādās<br />
rūdās un minerālos, tādos kā smiltis, slāneklis, māli un dzelzs rūda. Spēkstaciju pelni,<br />
domnu sārņi un citu procesu atkritumvielas arī var izmantot kā dabīgo izejmateriālu<br />
daļējus aizstājējus.<br />
Vienas tonnas klinkera ražošanai izejvielu parastais vidējais patēriņš ES ir 1,57<br />
tonnas. Lielākais svara zudums ir dekarbonizācijas reakcijas procesā (CaCO3 →CaO+<br />
CO2) kā oglekļa dioksīda emisijas gaisā.<br />
Cementa rūpniecība ir liela enerģijas patēriņa rūpniecība, kur enerģija parasti<br />
veido 30 – 40% no ražošanas izmaksām (neskaitot pamatlīdzekļu izmaksas). Ražošanas<br />
procesam nepieciešamā siltuma ieguvei var izmantot dažādus kurināmos. Visbiežāk<br />
izmantojamie kurināmie 1995. gadā bija naftas kokss (39%) un ogles (36%), kā arī<br />
dažādu veidu atliekas (10%), degeļļas (7%), lignīts (6%) un gāze (2%) (European<br />
Commision 2001).<br />
Ķīmiskā pamata reakcija <strong>cementa</strong> ražošanas procesā ir kalcija karbonāta (CaCO3)<br />
dekarbonizācija pie aptuveni 900 o C, rodoties kalcija oksīdam (CaO, kaļķi) un<br />
atbrīvojoties gāzveida oglekļa dioksīdam (CO2). Pēc tam notiek klinkera veidošanās<br />
process, kurā kalcija oksīds augstā temperatūrā (parasti 1400 – 1500 o C) reaģē ar silīcija<br />
dioksīdu, alumīnija oksīdu un dzelzs oksīdu, veidojot kalcija silikātus, aluminātus un<br />
ferrītus, no kā sastāv klinkers. Klinkeru pēc tam samaļ kopā ar ģipšakmeni un citām<br />
piedevām, lai veidotu cementu.<br />
Klinkera apdedzināšana notiek rotācijas krāsnī, kas var būt daļa no slapjās vai<br />
sausās garās krāsns sistēmas, pusslapjās vai pussausās priekšsildīšanas ar režģi (Lepola)<br />
krāsns sistēmas, sausās verdošā slāņa priekšsildīšanas krāsns sistēmas vai<br />
“Eiroprojekts”, 2007 54
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
priekšsildīšanas/priekšapdedzināšanas krāsns sistēmas. Par labāko pieejamo tehnisko<br />
paņēmienu <strong>cementa</strong> klinkera ražošanai <strong>uz</strong>skata sausā procesa krāsni ar daudzposmu<br />
priekšsildīšanu un priekšapdedzināšanu. Ar to saistītā labākā pieejamā tehniskā<br />
paņēmiena siltuma bilances vērtība ir 3000 MJ <strong>uz</strong> tonnu klinkera.<br />
Cementa ražošanā ir četri galvenie procesa veidi: sausais, pussausais, pusslapjais<br />
un slapjais process.<br />
Sausajā procesā izejvielas samaļ un izejvielu maisījumu izžāvē, lai veidotos<br />
birstošs pulveris. Sauso izejvielu maisījumu padod priekšsildītājā vai priekškalcinēšanas<br />
krāsnī, vai, retāk, garā, sausā krāsnī.<br />
Pussausajā procesā sausās izejvielas granulē ar ūdeni un padod priekšsildītājā ar<br />
ārdiem pirms krāsns vai arī garā krāsnī, kas aprīkota ar krustiem.<br />
Pusslapjajā procesā suspensiju vispirms atbrīvo no ūdens filtra presēs. Filtra<br />
nogulšņu slāni ekstrudē granulās un padod vai nu priekšsildītājā ar ārdiem vai arī tieši<br />
filtra nogulšņu žāvētājā sausā izejvielu maisījuma ražošanai.<br />
Slapjajā procesā izejvielas (bieži ar augstu mitruma saturu) samaļ ūdenī, lai<br />
veidotos sūknējama suspensija. Suspensiju vai nu tieši padod krāsnī vai vispirms padod<br />
suspensijas žāvētājā (European Commision 2001).<br />
Pašlaik ap 78% no Eiropas <strong>cementa</strong> produkcijas ir no sausā procesa krāsnīm, vēl<br />
16% no pussausā un pusslapjā procesa krāsnīm, atlikusī Eiropas produkcija, apmēram 6%<br />
ir no slapjā procesa krāsnīm. Eiropā darbojošās slapjā procesa krāsnis, tāpat kā pussausā<br />
un pusslapjā procesa krāšņu sistēmas, sagaidāms, atjaunojot tiks pārvērstas par sausā<br />
procesa krāšņu sistēmām.<br />
Visiem procesiem kopēji ir šādi apakšposmi:<br />
� izejvielu ieguve;<br />
� izejvielu glabāšana un sagatavošana;<br />
� kurināmā glabāšana un sagatavošana;<br />
� klinkera dedzināšana;<br />
� <strong>cementa</strong> malšana un glabāšana;<br />
� iesaiņošana un transportēšana.<br />
Cementa ražošanā ir divi pamatprocesi – izejvielu maisījuma termiska<br />
apdedzināšana, iegūstot klinkeru un klinkera malšana kopā ar dozētu ģipšakmens<br />
daudzumu. Dažām <strong>cementa</strong> markām var tikt izmantotas papildus pildvielas, kā,<br />
piemēram, degakmens pelni.<br />
Galvenās izejvielas ir kaļķakmens, māli, smiltis un dzelzi saturoši minerāli, kas<br />
Latvijas gadījumā ir plāva (dzelzs oksīds). Tas kā blakusprodukts tiek iegūts<br />
metalurģiskajos procesos un tā piegādātājs ir A/S „Liepājas Metalurgs”. Kaļķakmens un<br />
māli sastāda vairāk nekā 94% no izejvielām, smiltis un plāva tiek pievienoti izejvielu<br />
maisījuma ķīmiskā sastāva koriģēšanai.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 55
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kaļķakmens primārā drupināšana ir plānota karjera tuvumā, tur <strong>uz</strong>stādot<br />
pusmobilu žokļu drupinātāju. Drupinātājā sasmalcinātais izejmateriāls ar autotransportu<br />
tiks nogādāts ražotnes teritorijā esošajā slēgta tipa izejmateriālu noliktavā.<br />
Māli no karjera tiek piegādāti ar autotransportu un padoti žāvētājā – smalcinātājā.<br />
Izžāvēti un sasmalcināti māli ar lenšu konveijeru tiek padoti <strong>uz</strong> <strong>uz</strong>glabāšanas tvertni ar<br />
dozatoru.<br />
Smiltis un plāva tiek iepirkti no piegādājiem, un šo materiālu transportēšana<br />
notiek pa dzelzsceļu vai ar autotransportu. Piegādātā smilts un plāva tiek <strong>uz</strong>glabāta<br />
nelielās slēgtās novietnēs.<br />
Izejmateriālu novietnes ir aprīkotas ar kaudžu veidotājiem un atkaudžotājiem, kas<br />
jau <strong>uz</strong>glabāšanas laikā novietnē veic sākotnējo materiālu homogenizāciju.<br />
No novietnēm visi izejmateriāli ar lenšu konveijeriem tiek padoti <strong>uz</strong> dozēšanas<br />
tvertnēm, no kurienes dozētā daudzumā ar lenšu konveijeriem tie tiek piegādāti vertikālā<br />
tipa izejmateriālu dzirnavām, kur materiāls tiek samalts daļiņās ar izmēru līdz<br />
90 mikrometriem.<br />
No dzirnavām samaltais materiāls tiek ievadīts slēgtā transportēšanas un<br />
<strong>uz</strong>glabāšanas sistēmā. Samaltā materiāla transportēšana tiek veikta aerotekņu sistēmā, kur<br />
materiāla temperatūra ir aptuveni 100 o C. Ar kausu elevatoru materiāls tiek iepildīts<br />
homogenizācijas silosā, kurš pilda gan <strong>uz</strong>glabāšanas, gan viendabīgas sajaukšanas<br />
funkcijas.<br />
No silosa apakšas materiāls tiek padots <strong>uz</strong> priekšsildītāja sistēmas augšgalu.<br />
Priekšsildītāja tornis sastāv no četru ciklonu sistēmas ar priekškalcinētāju. Materiāls,<br />
plūstot caur priekšsildītāja ciklonu sistēmu, saskaras ar karstajām gāzēm no zemākajiem<br />
priekšsildītāja līmeņiem un tiek <strong>uz</strong>karsēts līdz 350 o C temperatūrai. Priekškalcinētājā jeb<br />
sekundārajā apdedzināšanas sistēmā materiāls tiek <strong>uz</strong>karsēts līdz 900 o C temperatūrai, kur<br />
kalcija karbonāts sāk sadalīties kalcija oksīdā un oglekļa dioksīdā. Priekškalcinētājs<br />
faktiski ir sadegšanas kamera, kurā tiek sadedzināti 50 – 60% no kopējā kurināmā<br />
daudzuma. Priekškalcinētāja sistēma ļauj samazināt siltumenerģijas patēriņus, kā arī<br />
efektīvi izmantot dažādus alternatīvos kurināmos šajā procesa stadijā.<br />
Izplūdes gāzes no priekšsildītāja sistēmas, kā arī <strong>uz</strong>karsētais gaiss no klinkera<br />
dzesētāja tiek novadīts izejmateriālu sagatavošanas sistēmā un izmantots izejmateriālu<br />
žāvēšanai, transportēšanai un <strong>uz</strong>glabāšanai noteiktā temperatūrā. Daļa karsto gāzu<br />
nodrošina malšanas procesam optimālo temperatūru izejmateriālu dzirnavu darbības<br />
laikā.<br />
No priekškalcinētāja <strong>uz</strong>karsētais materiāls tiek ievadīts rotācijas krāsnī, kur tas<br />
tiek <strong>uz</strong>karsēts līdz 1500°C temperatūrai. Šajā procesa stadijā notiek klinkera izveidošanās<br />
reakcijas. Jaunā rotācijas krāsns tiks novietota pie priekšsildītāja torņa apakšējās daļas, un<br />
sastāv no 54 metrus garas rotējošas caurules (4,55 m diametrā), kuru balstīs divi betona<br />
balsti.<br />
Klinkers no rotācijas krāsns iebirst ārdu tipa klinkera dzesētājā. Klinkers tiek<br />
dzesēts ar atmosfēras gaisu un tālāk ar lentas konveijeru transportēts <strong>uz</strong> slēgtu klinkera<br />
novietni.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 56
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Lai nodrošinātu augstu klinkera kvalitāti, klinkera apdedzināšana ir aprīkota ar<br />
apvedkanāla (by-pass) sistēmu. By-pass sistēmā daļa putekļu tiek aizvadīti <strong>uz</strong> atsevišķu<br />
<strong>uz</strong>krāšanas sistēmu, kura ir aprīkota ar audumu filtriem. Šie putekļi tiek izmantoti gan kā<br />
pildviela <strong>cementa</strong> malšanas procesā, gan arī kā pildviela betona vai asfaltbetona ražošanā,<br />
gan kā kaļķošanas līdzeklis skābai augsnei.<br />
Cementa malšanai ir plānots izmantot divas no esošajām <strong>cementa</strong> dzirnavām Nr. 4<br />
un Nr. 5, kuras papildus tiks aprīkotas ar separatoru. <strong>Jaunās</strong> klinkera apdedzināšanas<br />
līnijas tuvumā tiks <strong>uz</strong>stādītas jaunas vertikālas veltņu <strong>cementa</strong> malšanas dzirnavas ar<br />
jaudu 160 – 210 t/h, atkarībā no <strong>cementa</strong> markas. Cementa dzirnavas ir aprīkotas ar<br />
karstā gaisa ģeneratoru un auduma filtriem dūmgāzu attīrīšanai no putekļiem. Uz<br />
jaunajām <strong>cementa</strong> dzirnavām klinkers tiks transportēts ar lentas konveijeru, savukārt <strong>uz</strong><br />
jau esošajām <strong>cementa</strong> dzirnavām klinkers tiks nogādāts ar iekšējo autotransportu.<br />
Cementa <strong>uz</strong>glabāšanai tiks saglabāti esošie <strong>cementa</strong> silosi, kuros pa cauruļvadiem<br />
tiks nogādāts cements, kas saražots <strong>cementa</strong> dzirnavās Nr. 4 un Nr. 5, savukārt pie<br />
jaunajām <strong>cementa</strong> dzirnavām tiks <strong>uz</strong>stādīti divi <strong>cementa</strong> silosi, katrs ar 5000 t ietilpību.<br />
Ir paredzēts piedāvāt tirgū gan vaļējo, gan saiņoto cementu. Saiņotā <strong>cementa</strong><br />
īpatsvars ir plānots 15%. Cementa transportēšana tiks realizēta pa dzelzceļu vai ar<br />
autotransportu, atbilstoši 48% un 52%.<br />
Cementa ražošana ir ļoti energoietilpīgs process, un enerģijas nodrošināšanai tiks<br />
izmantoti gan primārie, gan alternatīvie kurināmie. No primārajiem kurināmajiem ir<br />
plānots izmantot dabasgāzi, akmeņogles un naftas koksu (petrokoksu), savukārt no<br />
alternatīvajiem – lietotās eļļas, lietotās riepas, kā arī tiek plānots izmantots ES valstīs<br />
populārāko alternatīvā kurināmā veido – ekokurināmo (ClimaFuel). Tas ir speciālās<br />
atkritumu pārstrādes rūpnīcās sagatavots kurināmais, kura izejvielas ir šķiroti sadzīves<br />
atkritumi. Šī kurināmā izmantošana tiek veicināta, jo sadzīves atkritumu deponēšana tiek<br />
<strong>uz</strong>skatīta par mazāk lietderīgu un videi ievērojamāku slodzi radošu procesu. Patlaban šo<br />
kurināmo izmanto CEMEX ražotnes Polijā, Vācijā, Lielbritānijā.<br />
Dabasgāzes pievadam tiks izbūvēts cauruļvads, akmeņogļu un petrokoksa<br />
sagatavošanai tiks izbūvēts malšanas cehs. Ogles un petrokokss tiks piegādāts ar<br />
dzelzceļa transportu un izkrauts jau esošajā akmeņogļu novietnē un ar iekšējo transportu<br />
aizvests <strong>uz</strong> malšanas nodaļu. Ogļu un petrokoksa pieņemšanai tiks izbūvēta tvertne ar<br />
ietilpību 270 tonnas. Kurināmā malšana notiks ložu dzirnavās ar jaudu līdz 33 t/h un<br />
gatavā produkta īslaicīgai <strong>uz</strong>glabāšanai tiks izbūvētas divas tvertnes ar tilpumu 100<br />
tonnas katra. Samaltais cietais kurināmais ar pneimotransportu tiks padots <strong>uz</strong> degli.<br />
Ekokurināmais tiks piegādāts no tā ražotnes gatavā veidā padošanai <strong>uz</strong> degli.<br />
Ekokurināmā <strong>uz</strong>glabāšanai tiks izveidota slēgta novietne, <strong>uz</strong> kuru no ražotāja to<br />
transportēs ar speciāli aprīkotu autotransportu. Aprīkojums paredzēts kurināmā<br />
sablīvēšanai un izkraušanai. Lai kontrolētu krāsns darbību un ar to saistīto iekārtu<br />
darbību, ir paredzēta jauna ražotnes kontroles telpa.<br />
Klinkera ražošanas dūmgāzes tiks attīrītas auduma filtros un putekļu izmeši<br />
nepārsniegs 20 mg/m 3 . Dūmgāzes no izejvielu malšanas, klinkera apdedzināšanas un<br />
klinkera dzesēšanas nonāk galvenajā auduma filtru ēkā (bag house). Tehnoloģiskā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 57
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
procesa optimizācijai daļa dūmgāzu tiks novadītas <strong>uz</strong> apvedkanālu (by-pass).<br />
Apvedkanāla sistēma ir aprīkota ar atsevišķu auduma filtru sistēmu (by-pass filters).<br />
<strong>SIA</strong> „CEMEX” paredzētā darbība ir <strong>uz</strong>būvēt vai <strong>uz</strong>stādīt sekojošus objektus:<br />
� jauna izejvielu drupinātāja <strong>uz</strong>stādīšana karjerā ar jaudu 600 t/h;<br />
� izejmateriālu piekšhomogenizācijas līnija un slēgtas materiāla novietnes<br />
(ar ietilpību 28 000 t) <strong>uz</strong>stādīšana;<br />
� palīgmateriālu (māla, smilšu un dzelzs oksīda) slēgtas novietnes un<br />
dozēšanas sistēmas (kopējā kapacitāte līdz 16 000 t);<br />
� izejmateriālu malšanas dzirnavu (ražība 280 t/h) <strong>uz</strong>stādīšana; dzirnavas ir<br />
aprīkotas ar auduma filtriem gaisa attīrīšanai (materiāla cirkulācija) un<br />
pievienota galvenajai auduma filtru ēkai (sasmalcinātā produkta<br />
transports);<br />
� samalto izejmateriālu <strong>uz</strong>glabāšanai un homogenizācijai tiks <strong>uz</strong>būvēts<br />
homogenizācijas siloss (11 200 t);<br />
� priekšsildītāja tornī tiks iebūvēta četrpakāpju ciklonu sistēma ar<br />
priekškalcinētāju;<br />
� klinkera apdedzināšanas rotācijas krāsns (garums 54 m, diametrs 4,55 m,<br />
ražība 3 500 t/dienā) tiks <strong>uz</strong>stādīta <strong>uz</strong> priekšsildītāja pamatnes un papildus<br />
to balstīs divi betona balsti;<br />
� tiks <strong>uz</strong>stādīts ārdu klinkera dzesētājs (ražība 3 500 t/dienā);<br />
� tiks izbūvēta viena galvenā auduma filtru ēka (krāsnij, izejvielu malšanas<br />
dzirnavām un klinkera dzesētājam);<br />
� klinkera silosa būve (100 000 t);<br />
� jauna slēgta ģipšakmens un <strong>cementa</strong> piedevu (degakmens pelnu)<br />
noliktava;<br />
� akmeņogļu un naftas koksa (petrokoksa) malšanas nodaļa;<br />
� jaunu <strong>cementa</strong> malšanas dzirnavu <strong>uz</strong>stādīšana (nominālā jauda 180 t/h);<br />
� jauna <strong>cementa</strong> silosa izbūve (10 000 t);<br />
� jauna saiņošanas un paletēšanas līnija (100 t/h);<br />
� tiks izbūvēta jauna ražotnes kontroles telpa gan klinkera apdedzināšanas<br />
krāsns, gan saistīto iekārtu kontrolei;<br />
� tiks izbūvēta apakšstacija, lai kontrolētu elektroenerģijas sadali.<br />
Jaunā iekārtu būvniecība plānota pašvaldības rūpnieciskajā zonā. Pēc jaunās<br />
<strong>cementa</strong> ražošanas līnijas nodošanas ekspluatācijā, esošā klinkera apdedzināšanas krāsns<br />
Nr. 4 vairs netiks ekspluatēta. Klinkera apdedzināšanas krāsns Nr. 4 ekspluatācijas<br />
izbeigšana ir plānota 2008. gada oktobrī – novembrī. <strong>Jaunās</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> plūsmu<br />
diagrammas parādītas 3. – 5. attēlā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 58
Kaļķakmens<br />
pieņemšana<br />
Kaļķakmens<br />
novietne<br />
27 000 t<br />
Kaudzes veid<br />
700 tph<br />
Mater. doz<br />
300 tph<br />
3. attēls. Plūsmu diagramma: jaunā klinkera ražošanas līnija ar jaudu 3,500 t/d klinkera<br />
Pusmobils<br />
kaļķakmens<br />
drupinātājsMitrs<br />
māls Smiltis Plāva<br />
600 t/h 400 t. 2,000 t 400 t.<br />
Karjerā<br />
Mitra māla Smilts un<br />
pieņemšana plāvas<br />
Mālu<br />
smalcinātājs<br />
100 t/h<br />
pieņemšana<br />
Kaļķakmens<br />
120 t<br />
HGG<br />
Mālu žāvētājs<br />
100 t/h<br />
Kaudes veid.<br />
100 tph<br />
Kaļķakmens<br />
120 t Māli<br />
120 t<br />
Smilts<br />
100 t<br />
Atputekļoš<br />
anas<br />
sistēma<br />
Žāvētu mālu<br />
novietne<br />
8 000 t<br />
Mater.doz.<br />
100 tph<br />
Plāva<br />
100 t<br />
Vertikālā<br />
izejmateriālu<br />
dzirnava<br />
280 t/h<br />
By pass<br />
putekļu<br />
tvertne<br />
60 t<br />
Ogļu<br />
tvertne<br />
270 t<br />
2 tvertnes<br />
samaltām<br />
oglēm 100 t<br />
katra<br />
Homogenizācijas<br />
siloss 11 200 t<br />
Uz cem.dzirn.<br />
By pass filtrs<br />
1 skurstenis<br />
170,000 m3/h<br />
Ogļu<br />
pieņemšana<br />
Ogļu dzirnava<br />
33 t/h<br />
R M<br />
Klinkera<br />
putekļu<br />
tvertne<br />
60 t<br />
R<br />
M<br />
Klinkera krāsns 3,500 t/d<br />
Ekokurināmā novietne<br />
2,000 ton<br />
Riepu (smalcinātu)<br />
novietne 400 ton<br />
Auduma filtri krāsnij,<br />
izejm. dzirn. un<br />
dzesētājam, 1 skurst.<br />
1,150,000 m3/h<br />
Kalcinēšanas līnija 3,500 t/d Ck<br />
4 pakāpju Priekšsildītājs<br />
1 String<br />
Krāsns <strong>uz</strong> 2 balstiem<br />
Priekškalcinētājs<br />
Low NOx deglis<br />
Ārdu dzesētājs<br />
Uz klinkera<br />
noliktavu<br />
(lp 2 no 3)<br />
59<br />
1
Speciālā<br />
klinkera siloss<br />
350 t<br />
No klinkera dzesētāja<br />
(lp 1 no 3)<br />
Kinkera<br />
noliktava<br />
100 000 t.<br />
Klinkera<br />
tvertne<br />
200 t<br />
Klinkera<br />
tvertne<br />
230 t<br />
Uz esošo klinkera<br />
novietni krāsnij N 4<br />
(lp 3 no 3)<br />
4. attēls. Plūsmu diagramma: <strong>cementa</strong> ražošana (jaunās iekārtas)<br />
Kaļķakmens<br />
tvertne 115 t<br />
Iekraušana<br />
autotransportā<br />
250 t/h<br />
Ģipšakm<br />
ens<br />
1 000<br />
Ģipšakmens<br />
tvertne 110 t<br />
Kaļķakmens<br />
500 t<br />
1 2<br />
Cementa<br />
siloss 5 000 t<br />
Iekraušana<br />
vagonos<br />
250 t/h<br />
Iekraušana<br />
vagonos<br />
250 t/h<br />
Pelnu siloss<br />
5 000 t<br />
Cementa<br />
siloss 5 000 t<br />
Iekraušana<br />
autotransportā<br />
250 t/h<br />
Vagonu<br />
izkraušana<br />
Pelnu<br />
dozēšanas<br />
tvertne<br />
100 t<br />
Cementa dzirnava<br />
164 līdz 210 t/h<br />
Atkarībā no<br />
<strong>cementa</strong> tipa<br />
R<br />
M<br />
60<br />
2
Pārējais tehniskais aprīkojums:<br />
Biroji<br />
Laboratorija<br />
Palīgcehi<br />
Vadības telpa<br />
Kompresoru<br />
sistēma<br />
Apakšstacija<br />
5. attēls. Plūsmu diagramma: izmantojamās esošās būves/iekārtas un jaunās palīgiekārtas<br />
No 100 000 t klinkera<br />
novietnes<br />
(lp 2 no 3)<br />
Esošā klinkera novietne 14,000 t<br />
Saiņotava<br />
1,100<br />
maisi/h<br />
2 no esošajām<br />
<strong>cementa</strong><br />
dzirnavām<br />
60 tph<br />
4 esošie <strong>cementa</strong> silosi 2 200 t<br />
katrs<br />
CEM I<br />
42,5 N<br />
CEM I<br />
42,5 R<br />
CEM I<br />
42,5 SR<br />
Maisu noliktava<br />
Paletētājs<br />
1 100 maisi/h<br />
Iekraušana<br />
vagonos<br />
Iekraušana<br />
autotransportā<br />
Iekraušana<br />
vagonos<br />
R<br />
M<br />
Kompozītais<br />
Iekraušana<br />
autotransportā<br />
Naftas koksa /<br />
Ogļu novietne<br />
10 000 t<br />
(Esošā)<br />
61<br />
3
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Plānoto tehnisko risinājumu salīdzinājums ar labākiem pieejamajiem<br />
risinājumiem<br />
Kurināmā izvēlei ir būtiska loma gan ražotnes ietekmē <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong>, gan aprēķinot<br />
ekonomisko izdevīgumu. Vadoties no ekonomiskajiem apsvērumiem, ir paredzēts ar<br />
laiku pilnībā pāriet <strong>uz</strong> alternatīvā kurināmā veidiem. Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīca primārā<br />
kurināmā daudzumu nepārtraukti cenšas samazināt, izmantojot vairākus alternatīvā<br />
kurināmā veidus. 2000. gadā primārais kurināmais sastādīja 87%, bet 2001. gadā vairs<br />
tikai 74%. Sausā procesa krāsns darbības periodā ir plānots samazināt primārā kurināmā<br />
īpatsvaru līdz 45 – 55%.<br />
CEMEX īpašu <strong>uz</strong>manību paredz pievērst enerģijas taupības pasākumiem. Tas<br />
varētu tikt panākts ar:<br />
1) jaunas sausā procesa krāsns izbūvi, kur enerģijas patēriņš būtu ~ 3000 MJ <strong>uz</strong><br />
tonnu klinkera;<br />
2) maksimālu alternatīvā kurināmā izmantošanu klinkera apdedzināšanas procesā;<br />
3) izveidojot optimālu centrālo procesu vadības sistēmu.<br />
Pašreiz <strong>SIA</strong> „CEMEX” atgriež ražošanas procesā ne mazāk par 80% <strong>uz</strong>tverto<br />
elektrofiltru putekļu. Ražojot zemsārmu cementu Lietuvas tirgum, ražošanā atgriezto<br />
putekļu daudzums ir zemāks. Līdz ar jaunās krāsns izbūvi, procesā atgriezto putekļu<br />
daudzums no audumu filtriem tiks palielināts līdz 90 – 95%.<br />
CEMEX attīstības plāns paredz papildus izbūvēt slēgtā tipa kaļķakmens, mālu,<br />
smilts un dzelzs rūdas glabātuves, lai samazinātu putekļu emisijas. Piegādātos<br />
izejmateriālus plānots <strong>uz</strong>glabāt slēgtā glabātuvē. To apstrādei tiks izbūvēta jauna<br />
sajaukšanas sistēma un noslēgta glabātuve. Izplūdes gāzes no izejmateriālu malšanas<br />
dzirnavām pirms to izplūdes atmosfērā tiks attīrītas ar auduma filtriem. Plānots <strong>uz</strong>būvēt<br />
jaunu ražotnes kontroles telpu gan klinkera apdedzināšanas krāsns, gan saistīto iekārtu<br />
kontrolei.<br />
Tehnoloģiju salīdzinājums <strong>SIA</strong> „CEMEX” esošajā un paredzētajā darbībā parādīts<br />
16. tabulā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 62
Sadaļa<br />
(European<br />
Commission<br />
2001)<br />
16. tabula. Labākās pieejamās tehnoloģijas (LPT) <strong>SIA</strong> „CEMEX” esošajā un paredzētajā darbībā<br />
Tehnoloģijas nosaukums un<br />
labāko pieejamo tehnoloģiju<br />
vadlīniju (European Commission<br />
2001) rekomendācijas<br />
1.4.1. Izejvielu patēriņš:<br />
-putekļu atgriešana procesā;<br />
- piemērotu atkritumproduktu<br />
izmantošana.<br />
1.4.2. Enerģijas izmantošana:<br />
-5 pakāpju priekšsildītājs ar<br />
priekškalcinētāju;<br />
- elektroenerģijas izmantošanas<br />
optimizēšana.<br />
1.4.3. Procesa izvēle:<br />
- sausais process.<br />
Esošā darbība Paredzētā darbība<br />
No <strong>uz</strong>tvertajiem elektrofiltru putekļiem 85% tiek<br />
atgriezti klinkera krāsnī.<br />
Izmantojot alternatīvos kurināmos (riepas,<br />
smēreļļas) klinkerā nonāk metāliskais kords un<br />
sēra savienojumi, kas samazina dabiskā<br />
ģipšakments un metāliskās plāvas patēriņu.<br />
Ražojot kompozītos CEM II markas cementus daļa<br />
klinkera tiek aizvietota ar termoelektrostaciju<br />
pelniem.<br />
Termoenerģijas izmantošana neatbilst LPT.<br />
Elektroenerģijas izmantošanas optimizācijai<br />
atsevišķos posmos ir <strong>uz</strong>stādīti frekvenču<br />
pārveidotāji.<br />
Slapjais process.<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Apvedkanāla (by-pass) putekļi tiek <strong>uz</strong>tverti atsevišķā<br />
auduma filtru iekārtā un turpmāk tiek pievienoti kā piedeva<br />
<strong>cementa</strong> malšanā vai pildviela betona vai asfaltbetona<br />
ražošanai. Ir paredzēts turpināt izmantot alternatīvos<br />
kurināmos.<br />
Plānots pāriet <strong>uz</strong> CEM II markas cementu ražošanu.<br />
Izejmateriālu žāvēšana un priekšsildīšana tiks veikta 5<br />
pakāpēs – energoefektivitātes <strong>uz</strong>labošanai pirmā<br />
<strong>uz</strong>sildīšanas pakāpe tiks realizēta izejmateriālu dzirnavās,<br />
kurai sekos 4 ciklonu priekšsildītājs ar priekškalcinētāju.<br />
Elektroenerģijas patēriņa optimizācijai krāsns vadības<br />
procesā tiks <strong>uz</strong>stādītas modernākās vadības iekārtas.<br />
Elekroenerģijas patēriņa samazināšanai <strong>cementa</strong> malšanas<br />
procesā tiks izmantotas vertikālās paaugstināta spiediena<br />
veltņu dzirnavas.<br />
Sausais process.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 63
1.4.4. Vispārējā tehnoloģija<br />
1.4.4.1. Procesa vadības optimizācija:<br />
-izejmateriālu homogenizācija;<br />
-vienmērīga (vislabāk<br />
gravimetriska) cieto kurināmo<br />
padeve;<br />
- liesmas temperatūras<br />
samazināšana (NOx, SO2);<br />
- izvairīšanās no filtru<br />
atslēgšanās CO koncentrācijas<br />
dēļ.<br />
1.4.4.2. Kurināmā un izejmateriālu<br />
izvēle:<br />
-izejmateriālu un kurināmā<br />
izvēle ar ierobežotu sēra<br />
savienojumu saturu;<br />
-izejmateriālu un kurināmā<br />
izvēle ar ierobežotu hlora<br />
savienojumu saturu;<br />
1.4.5. Tehnoloģijas NOx samazināšana<br />
1.4.5.1. Pirmējie pasākumi NOx emisiju<br />
samazināšanai:<br />
-liesmas dzesēšana (ūdens<br />
smidzināšana degšanas zonā);<br />
-Low-NOx deglis.<br />
Slapjais process nodrošina pietiekamu<br />
izejmateriālu homogenizāciju.<br />
Cietā kurināmā padeve notiek gravimetriski.<br />
Uzstādīts Low NOx deglis, tiek izmantota<br />
sadedzināšana krāsns vidū (mid-kiln technology).<br />
Elektrostatiskie atslēdzas, ja CO pārsniedz 0,5%.<br />
Izejmateriāli ir ar zemu sēra saturu.<br />
Tiek ierobežots kurināmā daudzums ar<br />
paaugstinātu sēra saturu – naftas kokss tiek<br />
sajaukts ar akmeņoglēm, lai klinkera un<br />
elektrofiltru putekļu masa spētu adsorbēt procesa<br />
SO2.<br />
Hlora savienojumi ar kurināmo papildus netiek<br />
ievadīti.<br />
Liesmas dzesēšana netiek veikta.<br />
Ir <strong>uz</strong>stādīts Unitherm Cemcon multifunkcionālais<br />
Low-NOx deglis.<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Izejmateriālu homogenizācijai <strong>uz</strong>stāda īpašas kaudžu<br />
veidošanas (stacker), dozēšanas un malšanas iekārtas.<br />
Cietā kurināmā padeve notiks gravimetriski.<br />
Paredzēts Low NOx deglis.<br />
Auduma filtri strādā nepārtraukti.<br />
Izejmateriāli ir ar zemu sēra saturu.<br />
Tiek ierobežots kurināmā daudzums ar paaugstinātu sēra<br />
saturu – naftas kokss tiek sajaukts ar akmeņoglēm, lai<br />
klinkera un izejmateriālu maisījuma un apvedkanāla<br />
putekļu masa spētu adsorbēt procesa SO2.<br />
Hlora savienojumi tiks īpaši kontrolēti jaunajā ražošanas<br />
procesā.<br />
Priekšsildītājs tiks aprīkots ar ūdens iesmidzināšanas<br />
sistēmu.<br />
Tiks <strong>uz</strong>stādīts Low-NOx deglis.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 64
1.4.5.2. Vairākpakāpju sadedzināšana:<br />
-pirmā pakāpe – krāsns<br />
pamatdeglis;<br />
-otrā pakāpe – deglis krāsns<br />
ievadzonā;<br />
-trešā pakāpe – deglis<br />
priekškalcinētājā.<br />
1.4.5.3. Sadedzināšana krāsns vidū (midkiln<br />
technology).<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Nav pielietojama slapjajam procesam. Tiks <strong>uz</strong>stādīta divpakāpju sadedzināšanas sistēma ar<br />
pamatdegli krāsns izejā un papildus degli priekškalcinētāja<br />
sistēmā. Papildus deglis krāsns ievaddzonā tik nelielas<br />
jaudas krāsnīm nav lietderīgs.<br />
Tiek izmantota nolietoto riepu utilizācijai. Riepas<br />
tiek ievadītas krāsnī pa īpašu padeves slūžu<br />
endotermiskās reakcijas zonā, kur procesa<br />
temperatūra ir 1000 o C.<br />
Nav piemērojama īsām sausā procesa klinkera<br />
apdedzināšanas krāsnīm.<br />
1.4.5.4. Klinkera mineralizācija: Netiek izmantota; NOx emisiju samazināšanai Nav paredzēta, jo ievērojami pieaug risks HF emisijām.<br />
-CaF pievienošana.<br />
izmanto citas metodes.<br />
NOx samazināšanai tiks pielietotas citas metodes.<br />
1.4.5.5. Selektīvā nekatalītiskā<br />
reducēšana (SNCR):<br />
-amonija savienojumu<br />
iesmidzināšana temperatūru<br />
diapazonā 800 – 1000 o Netiek izmantota.<br />
Tiks <strong>uz</strong>stādīta sistēma karbamīda šķīduma ievadīšanai<br />
priekškalcinētājā, kur ir piemērots temperatūru diapazons.<br />
Šis paņēmiens ir atspoguļots (European Commission 2001)<br />
C.<br />
kā visplašāk pielietotais.<br />
1.4.5.6. Selektīvā katalītiskā reducēšana<br />
Ir iespējams paredzēto SNCR sistēmu nepieciešamības<br />
(SCR):<br />
Netiek izmantota.<br />
gadījumā papildināt ar katalizatora ievades sistēmu.<br />
-amonija savienojumu<br />
Patlaban tomēr nav pārliecinošu ziņojumu par būtiskām<br />
iesmidzināšana kopā ar<br />
SCR sistēmu priekšrocībām <strong>cementa</strong> ražotnēs. Vairākās ES<br />
katalizatoru.<br />
valstīs tiek veikti pilotprojekti.<br />
1.4.6. Tehnoloģijas SO2 samazināšanai<br />
1.4.6.1. Adsorbentu ievadīšana: Krāsnī pa atsevišķu dīzi tiek ievadīti elektrofiltru LPT rekomendē kopā ar izejvielu maisījumu<br />
-dzēsto, nedzēsto kaļķu vai pelnu putekļi ar augstu K, Na un Ca saturu, kas, sorbējot nepieciešamības gadījumā periodiski ievadīt dzēstos kaļķus.<br />
ar augstu CaO saturu ievadīšana<br />
procesā.<br />
SO2 gāzi, veido sulfātus un sulfītus, kas tiek<br />
inkorporēti klinkera struktūrā.<br />
Šāds risinājums nepieciešamības gadījumā ir tehnoloģiski<br />
iespējams paredzētajā darbībā.<br />
1.4.6.2. Sausais skrubers. Nav piemērojams. Nav paredzēts (Eiropā tikai viena krāsns ar planetārajiem<br />
dzesētājiem Šveicē ir aprīkota ar sauso skruberi).<br />
1.4.6.3. Slapjais skrubers. Netiek izmantots. Nav paredzēts.<br />
1.4.6.4. Aktivētais ogleklis. Nav piemērojams. Nav paredzēts (Eiropā arī aktivētā oglekļa filtrs ir <strong>uz</strong>stādīts<br />
tikai vienā <strong>cementa</strong> rūpnīcā Šveicē).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 65
1.4.7. Tehnoloģijas putekļu emisiju<br />
samazināšanai<br />
1.4.7.1. Elektrostatiskie filtri. Ir <strong>uz</strong>stādīti 1984. gadā. Uzstādīto filtru efektivitāte<br />
nav atbilstoša mūsdienu vides prasībām.<br />
1.4.7.2. Audumu filtri. Ir <strong>uz</strong>stādīti aiz <strong>cementa</strong> dzirnavām, virs silosiem<br />
un iekraušanas punktos.<br />
1.4.7.3. Periodiskās putekļu emisijas:<br />
-aizsardzība pret vēju;<br />
-ūdens smidzināšana <strong>uz</strong><br />
materiāla kaudzēm;<br />
-ceļu un teritorijas smidzināšana;<br />
-industriālo putekļu sūcēju<br />
izmantošana;<br />
-slēgtas novietnes ar<br />
automatizētu materiāla padevi.<br />
1.4.8. Citu emisiju samazināšana<br />
1.4.8.1. Oglekļa oksīdi (CO, CO2):<br />
-pasākumi siltumenerģijas<br />
samazināšanai;<br />
-izejvielu ar zemu oglekļa saturu<br />
izvēle.<br />
Cements tiek <strong>uz</strong>glabāts slēgtos silosos.<br />
Klinkers tiek <strong>uz</strong>glabāts apjumtā novietnē bez<br />
sienām un ārpus novietnes.<br />
Ceļi un teritorija tiek periodiski kopta un<br />
smidzināta pēc nepiešamības.<br />
Tiek veikti pasākumi ūdens satura samazināšanai<br />
duļķī. Rūpniecisko eksperimentu rezultātā ir<br />
izdevies samazināt duļķa mitrumu no 40% līdz<br />
33%.<br />
Izejvielu izvēle ir ierobežota. Kaļķakmens karjers<br />
„Kūmas” un mālu karjers „Caunes”.<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Netiks <strong>uz</strong>stādīti. Nav nepieciešamības.<br />
Tiks <strong>uz</strong>stādīti vairākas auduma filtru sistēmas – galvenā<br />
auduma filtru ēka un apvedkanāla filtru sistēma, ko<br />
izgatavojusi dāņu kompānijas FLSchmidt Airtech.<br />
Materiālu transportēšanas, pārbires un <strong>uz</strong>glabāšanas vietas<br />
tiks aprīkotas ar atsevišķiem auduma filtriem. Atsevišķa<br />
auduma filtru sistēma tiks <strong>uz</strong>stādīta <strong>cementa</strong> dzirnavām.<br />
Izejmateriālu novietnes visā procesā ir slēgtas un materiālu<br />
transportēšana ir automatizēta – gan kaļķakmens, gan mālu<br />
novietnes, gan izejmateriālu siloss.<br />
Tiks <strong>uz</strong>būvēta slēgta klinkera novietne ar ietilpību līdz<br />
100 000 t.<br />
Cementa <strong>uz</strong>glabāšana notiks tikai slēgtos silosos.<br />
Uzņēmuma teritorijas <strong>uz</strong>turēšana tiks veikta saskaņā ar ES<br />
ražotnēs pieņemto praksi.<br />
Sausais process ievērojami samazina siltumenerģijas<br />
patēriņu. Klinkera apdedzināšanas krāsnī tiek padotas<br />
pilnīgi sausas izejvielas.<br />
Izejvielu izvēle ir ierobežota. Kaļķakmens karjers „Kūmas”<br />
un mālu karjers „Caunes.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 66
1.4.8.2. Gaistošie organiskie savienojumi<br />
un polihlorētie dioksīni un<br />
dibenzofurāni:<br />
-kurināmā bez halogēniem<br />
izvēle;<br />
-gāzu strauja dzēšana<br />
temperatūru diapazonā 450-<br />
200 o C.<br />
1.4.8.3. Metāli:<br />
-procesa cikla pārtraukšana;<br />
-izplūdes gāzu temperatūras<br />
samazināšana.<br />
1.4.9. Atkritumi:<br />
-atkritumu atkārtota<br />
izmantošana.<br />
1.4.10. Troksnis:<br />
-nav aprakstīts (European<br />
Commission 2001).<br />
1.4.11. Smakas<br />
-ogļūdeņražu emisijas;<br />
-savienojumi ar lielu sēra saturu.<br />
GOS emisijas klinkera apdedzināšanas procesā ir<br />
nenozīmīgas.<br />
Tiek veikta rūpīga kurināmo izvēle, izvairoties no<br />
halogēnus saturošiem materiāliem.<br />
LVĢMA veiktās pārbaudes <strong>uz</strong>rāda nenozīmīgas<br />
dioksīnu un dibenzofurānu emisijas.<br />
Procesa cikla pārtraukšana nenotiek.<br />
Elektrofiltru putekļi tiek atgriezti klinkera<br />
ražošanas procesā.<br />
Atstrādātās smēreļļas un nolietotās riepas tiek<br />
izmantotas kā alternatīvais kurināmais<br />
siltumenerģijas iegūšanai.<br />
Pārējie sadzīves un bīstamie atkritumi tiks nodoti<br />
licensētam apsaimniekotājam.<br />
Iekārtas ar lielu trokšņu līmeni (kompresori,<br />
dzirnavas) ir slēgtās telpās.<br />
Smakas bija novērojamas, izmantojot kā kurināmo<br />
degakmens eļļu. Kopš 2002. gada <strong>uz</strong>ņēmums šo<br />
kurināmo neizmanto.<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Tiks <strong>uz</strong>būvēta modernākā <strong>cementa</strong> ražotne, kurā procesa<br />
temperatūru režīms ir atbilstošs šobrīd modernākajām<br />
tehnoloģijām. Papildus tiks <strong>uz</strong>stādīta apvedkanāla (by-pass)<br />
sistēma ar atsevišķu dūmgāzu attīrīšanu un nepārtrauktu<br />
emisiju monitoringu.<br />
Tiks nodrošināta strauja dūmgāzu dzesēšana pievadot<br />
aukstu gaisu, kā arī priekšsildītāja tornis ir aprīkots ar ūdens<br />
iesmidzināšanas sistēmu dūmgāzu straujai dzesēšanai.<br />
Kurināmā izvēlē tiks ņemta vērā grupas <strong>uz</strong>ņēmumu<br />
pieredze Vācijā, Lielbritānijā un Polijā.<br />
Tiks <strong>uz</strong>būvēta <strong>uz</strong>stādīta apvedkanāla (by-pass) sistēma ar<br />
atsevišķu dūmgāzu attīrīšanu un nepārtrauktu emisiju<br />
monitoringu. Apvedkanāla sistēmas mērķis ir izņemt daļu<br />
putekļu no procesa cikla. Izņemtie putekļi tiek pievienoti<br />
<strong>cementa</strong> malšanas procesā, kur metālu emisijas nenotiek.<br />
Tiks nodrošināta strauja dūmgāzu dzesēšana, pievadot<br />
aukstu gaisu, kā arī priekšsildītāja tornis ir aprīkots ar ūdens<br />
iesmidzināšanas sistēmu dūmgāzu straujai dzesēšanai.<br />
Apvedkanāla putekļi tiks izmantoti <strong>cementa</strong> malšanas<br />
procesā un kā pildviela citos būvmateriālos. Tiks izmantoti<br />
alternatīvie kurināmie atbilstoši labākajai partneru pieredzei<br />
ES valstīs.<br />
Pārējie sadzīves un bīstamie atkritumi tiks nodoti<br />
licensētam apsaimniekotājam.<br />
Iekārtas ar lielu trokšņu līmeni tiks izvietotas slēgtās telpās.<br />
Kurināmo <strong>uz</strong>glabāšana tiks realizēta slēgtās tvertnēs un<br />
slēgtās novietnēs. Smakas ārpus ražošanas teritorijas<br />
neizplūdīs.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 67
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3.5. Cementa ražošanas un <strong>uz</strong>glabāšanas procesu un<br />
iekārtu raksturojums<br />
Cementa ražošanā viskomplicētākā ir pamatizejvielas – klinkera ražošana.<br />
Klinkeru samaļot kopā ar ģipšakmeni un dažādām piedevām (piemēram, degakmens<br />
pelniem, metalurģiskiem sārņiem, pucolānu u.c.) iegūst dažādu marku cementu.<br />
Metalurģiskie sārņi pēc būtības ir domnu sārņi, ko pievieno <strong>cementa</strong> malšanas procesā<br />
degakmens pelnu vietā, tādējādi iegūstot CEM II A-T tipa kompozītos cementus.<br />
Metalurģiskie sārņi aizvietos Igaunijas degakmens pelnus, ar kuriem iegūst CEM II B-T<br />
tipa cementus. Metalurģiskos sārņus plāno iepirkt no Ukrainas.<br />
Cementa ražošana notiek atbilstoši standartam LVS EN 197-1:2000. Klinkera<br />
veidošanās notiek secīgu termoķīmisku reakciju rezultātā (17. tabula).<br />
17. tabula. Klinkera veidošanās termoķīmiskās reakcijas<br />
Procesa temperatūra Reakcijas fāze<br />
100°C Ūdens iztvaikošana<br />
>500°C Saistītā ūdens izdalīšanās<br />
>900°C CaCO3 ⇒ CaO + CO2<br />
>900°C Reakcijas starp CaO un Al2O3; Fe2O3 un SiO2<br />
>1200°C Šķidrās fāzes veidošanās<br />
>1280°C CaO pilnībā izreaģē, C3S (trikalcija silikāta) veidošanās<br />
Samalts izejmateriālu maisījums no homogenizācijas silosa ar kausu elevatoru<br />
tiek padots <strong>uz</strong> priekšsildītāja torni. Mitruma saturs izejmateriālu maisījumā nepārsniedz<br />
0,5% un elevatora un aerotekņu padeves jauda priekšsildītājā ir 235-280 t/h.<br />
Priekšsildītāja tornis ir 100 metrus augsta tērauda konstrukcija, kas balstīta <strong>uz</strong> dziļiem<br />
apakšzemes pāļiem.<br />
Četrpakāpju priekšsildītājs sastāv no četriem vertikāli secīgi izvietotiem<br />
cikloniem, pa kuriem no augšas lejup tiek padots izejmateriālu maisījums. Priekšsildītājs<br />
papildus ir aprīkots ar kalcinētāju, kuram ir atsevišķs deglis un sadegšanas kamera.<br />
Kalcinētāja deglis ir izmantojams alternatīvo kurināmo sadedzināšanai, it īpaši<br />
ekokurināmajam vai lietotām riepām, un kā stabilizējošie kurināmie ir maltas akmeņogles<br />
un pertokokss, kā arī dabasgāze.<br />
Lai izvairītos no materiāla saķepšanas un pielipšanas pie ciklonu sienām, cikloni<br />
ir aprīkoti ar saspiesta gaisa lielgabaliem, kuri periodiski notīra ciklonu sienu iekšpusi.<br />
Ciklonu iekšējās sienas ir izklātas ar karstumizturīgu oderējumu.<br />
Priekšildītāja tornis ir aprīkots ar apkopes laukumiem katrai pakāpei un nokļūt <strong>uz</strong><br />
apkopes laukumiem varēs pa kāpnēm vai izmantojot liftu. No priekšsildītāja materiāls<br />
tiek padots rotācijas krāsnī. Rotācijas krāsns ievadā materiāls ir <strong>uz</strong>karsēts līdz 800 –<br />
900°C, kad virkne klinkera veidošanās termoķīmisko procesu jau ir sākusies. Karstās<br />
procesa dūmgāzes priekšsildītāja tornī tiek strauji atdzesētas no 1100°C līdz 350°C.<br />
Straujā dzesēšana ļauj izvairīties no dioksīnu un dibenzofurānu veidošanās un tiek<br />
“Eiroprojekts”, 2007 68
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
realizēta ar papildus aukstā gaisa pievadīšanu un ūdens iesmidzināšanas sistēmu.<br />
Priekšsildītāja un rotācijas krāsns tehnoloģijas ir izstrādājusi Vācijas kompānija KHD<br />
Humboldt Wedag, kura veiks arī iekārtu piegādes. Rotācijas krāsns ir 54 m gara un ar<br />
iekšējo diametru 4,6 m. Krāsns ir balstīta <strong>uz</strong> diviem dzelzsbetona balstiem un <strong>uz</strong> katra<br />
balsta būs rotācijas pievads. Krāsns ir aprīkota ar palīgpiedziņu, transmisiju, slēgtu<br />
eļļošanas sistēmu un korpusa dzesēšanas ventilatoriem. Rotācijas krāsns tiks iebūvēta ar<br />
3,5% slīpumu un normālas darbības apstākļos rotācijas ātrums ir 3,55 apgr./min<br />
(maksimālais ātrums ir 4 apgr./min). Rotācijas krāsns aprīkota ar PYRO-JET LowNOx<br />
degli. Deglis paredzēts trīs kurināmā veidu padevei – samalts cietais kurināmais, kā ogles<br />
un petrokokss, šķidrais kurināmais – eļļas, kā arī dabasgāze.<br />
Rotācijas krāsns darbības produkts ir <strong>cementa</strong> klinkers, kurš no krāsns tiek<br />
izvadīts 1400°C temperatūrā. No rotācijas krāsns klinkers tiek ievadīts ārdu dzesētājā.<br />
Klinkera dzesētāju piegādā un <strong>uz</strong>stāda Vācijas <strong>uz</strong>ņēmums IKN, un tā jauda ir<br />
3500 tonnas klinkera dienā. Dzesēšanas intervāls ir no 1400°C līdz 75°C. Dzesēšana<br />
notiek ar gaisu, kura padevei ir <strong>uz</strong>stādīti deviņi ventilatori. Gaiss dzesētājā <strong>uz</strong>karst līdz<br />
213°C un tiek izmantots tālākajā klinkera ražošanas procesā. Dzesētāja izeja ir aprīkota ar<br />
veltņu drupinātājiem, kas sasmalcina klinkeru līdz tādiem daļiņu izmēriem, kas<br />
transportējami ar konveijeru. Kinkera dzesētājs ir metāla un dzelzsbetona konstrukcija,<br />
kas balstīta <strong>uz</strong> dziļiem betona pāļiem. Klinkera dzesētājs ir arī krāsns karstā gala balsts.<br />
Klinkera transportēšana <strong>uz</strong> novietni ir realizēta ar 120 m garu kausu konveijeru,<br />
kura transportēšanas jauda ir 146 t/h. Klinkera <strong>uz</strong>glabāšanai tiks <strong>uz</strong>būvēta slēgta novietne<br />
67 m diametrā un 44 m augstumā. Klinkera novietnes ietilpība ir līdz 100 000 t klinkera<br />
un novietne ir aprīkota ar auduma filtru atputekļošanas sistēmu. Nekondīcijas klinkera<br />
<strong>uz</strong>glabāšanai tiks <strong>uz</strong>būvēts atsevišķs metāla siloss ar ietilpību 350 t.<br />
Cementa ražošana notiek <strong>cementa</strong> dzirnavās, kuras, tāpat kā izejmateriālu<br />
malšanas dzirnavas, piegādās Vācijas kompānija Loesche. Cementa malšana tiks realizēta<br />
vertikālajās Loesche veltņu dzirnavās, kuru jauda ir līdz 280 t/h <strong>cementa</strong>. Dzirnavas ir<br />
aprīkotas ar materiālu padeves tvertnēm, <strong>uz</strong> kurām materiāli tiek transportēti ar lentas<br />
konveijeriem.<br />
Klinkera padevei ir divas tvertnes ar ietilpību 230 un 200 tonnas, ģipšakmens<br />
padevei – viena tvertne ar ietilpību 110 tonnas un viena 115 tonnu tvertne kompozītām<br />
piedevām (degakmens pelni vai metalurģiskie sārņi). Materiālu dozēšana pirms malšanas<br />
tiek veikta ar lentas dozatoru palīdzību.<br />
Cementa dzirnavas ir aprīkotas ar 8,5 MW karsto gāzu ģeneratoru, materiālu<br />
recirkulācijas sistēmu un auduma filtru atputekļošanas sistēmu. Cementa transports <strong>uz</strong><br />
silosu tiek realizēts ar aeroteknēm un kausveida elevatoriem. Cementa <strong>uz</strong>glabāšanai tiks<br />
<strong>uz</strong>būvēti divi metāla silosi ar ietilpību 5000 t katrs.<br />
Cementa malšana ir paredzēta ne tikai jaunajā, bet arī esošajā ražotnē. Cementa<br />
dzirnavas Nr. 4 un Nr. 5 tiek aprīkotas ar separatoru un tiks izmantotas <strong>cementa</strong> ražošanai<br />
arī pēc jaunās krāsns palaišanas. Klinkers no krāsns līdz šīm dzirnavām tiks piegādāts ar<br />
autotransportu. Cementa saiņošanai plānots izmantot esošās saiņošanas iekārtas. Saiņots<br />
tiks cements, kas saražots ar separatoru aprīkotajās esošajās dzirnavās Nr. 4 un Nr. 5.<br />
Esoši <strong>cementa</strong> silosi tiks izmantoti <strong>cementa</strong> <strong>uz</strong>glabāšanai arī turpmāk.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 69
3.6. Energoresursu patēriņš<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Vislielākais energoresursu patēriņš <strong>cementa</strong> rūpniecībā ir klinkera ražošanā. Kā<br />
pamatkurināmo tiek plānots izmantot akmeņogles, petrokoksu, dabasgāzi un kā<br />
alternatīvo kurināmo – lietotas riepas, lietotas eļļas, kā arī jaunu kurināmā veidu – tā<br />
saucamo ekokurināmo, kas Vācijā un Apvienotajā Karalistē ir pazīstams ar nosaukumu<br />
ClimaFuel vai RDF.<br />
<strong>SIA</strong> „CEMEX” Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcai jau ir liela pieredze darbam ar tādiem<br />
kurināmajiem kā akmeņogles, petrokokss (18. tabula), dabas gāze, kā arī lietotas riepas<br />
un eļļas (10. tabula).<br />
18. tabula. Pamatkurināmā kvalitātes prasības atbilstoši plānotajām tehnoloģiskajām<br />
iekārtām<br />
Parametrs Akmeņogles Petrokokss Akmeņogļu/petrokoksa<br />
maisījums<br />
Mitrums, % 0,98 0,22 0,48<br />
Gaistošie savienojumi, % 43,81 11,40 21,93<br />
Pelnu saturs 10,21 0,21 7,90<br />
Ogleklis (bezūdens), % 71,64 86,59 78,15<br />
Kopējais sērs (bezūdens), % 0,29 6,49 2,93<br />
Slāpeklis (bezūdens), % 2,40 1,86 2,01<br />
Ūdeņradis (bezūdens), % 4,81 3,76 4,14<br />
Hlorīdi (bezūdens), % 0,010 0,010 0,010<br />
Zemākais sadegšanas siltums, kJ/kg 28 500 32 900 30 500<br />
Kā jauns alternatīvā kurināmā veids tiek plānots ekokurināmais (19. tabula), kura<br />
izcelsme ir sašķiroti sadzīves atkritumu, kuri tiek īpaši pārstrādāti, lai tos varētu utilizēt<br />
<strong>cementa</strong> ražotnēs vai TEC.<br />
19. tabula. Alternatīvā kurināmā kvalitātes prasības atbilstoši plānotajām<br />
tehnoloģiskajām iekārtām<br />
Parametrs Eļļas Riepas Ekokurināmais<br />
Mitrums, % - - 23,67<br />
Gaistošie savienojumi, % n/n n/n 74,92<br />
Pelnu saturs - 7,50 14,70<br />
Ogleklis (bezūdens), % 81,12 81,00 53,03<br />
Kopējais sērs (bezūdens), % 0,97 1,70 0,33<br />
Slāpeklis (bezūdens), % 0,67 0,30 1,44<br />
Ūdeņradis (bezūdens), % 12,11 6,70 7,21<br />
Hlorīdi (bezūdens), % 0,020 0,100 1,440<br />
Zemākais sadegšanas siltums, kJ/kg 39 900 29 500 16 000<br />
“Eiroprojekts”, 2007 70
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Jaunajā klinkera krāsnī kurināmais tiks ievadīts divās vietās – krāsns deglī un<br />
kalcinētājā, kurā arī ir <strong>uz</strong>stādīts deglis. Šādi tiek samazināts kopējais kurināmā apjoms,<br />
kas nepieciešams klinkera ražošanai. Atklājot jauno ražotni, tiek apskatīti divi kurināmā<br />
patēriņa scenāriji. Līdz 2009. gadam ir paredzēts izmantot pārsvarā petrokoksa un ogļu<br />
maisījumu proporcijā 50/50%, kas ir esošās prakses piemērs, kā arī nelielu daudzumu<br />
alternatīvo kurināmo – lietotās eļļas un lietotās riepas. Plānotais alternatīvo kurināmo<br />
īpatsvars laika posmā līdz 2009. gadam ir 6,83% (20. tabula). Nelielais alternatīvo<br />
kurināmo izmantošanas apjoms ir saistīts ar nepieciešamību iestādīt krāsns optimālo<br />
darba režīmu, kā arī lietoto riepu un eļļu ierobežotu pieejamību. Plānotais siltumenerģijas<br />
patēriņš šajā scenārijā ir 750 Mcal/t klinkera jeb 109 375 Mcal/h.<br />
Pēc 2009. gada tiek plānots, ka Latvijā būtiski attīstīsies sadzīves atkritumu<br />
apsaimniekošanas sistēma, kuras rezultātā lielāka prioritāte tiks pievērsta deponējamo<br />
atkritumu apjoma samazināšanai un to šķirošanai un pārstrādei. Šāda prakse ir<br />
dominējoša vairumā ES dalībvalstu, kur sašķirotus un pārstrādātus sadzīves atkritumus<br />
izmanto kā kurināmo <strong>cementa</strong> ražotnēs un termoelektrocentrālēs. Kurināmā patēriņa<br />
scenārijs pēc 2009. gada paredz šādi saražota ekokurināmā izmantošanu (21. tabula).<br />
Ekokurināmā siltumspēja ir ievērojama mazāka kā tradicionālajiem kurināmajiem, tādēļ<br />
krāsns procesu nodrošināšanai ir nepieciešams nedaudz lielāks siltumenerģijas patēriņš.<br />
Plānotais siltumenerģijas patēriņš šajā scenārijā ir 782 Mcal/t klinkera jeb 114 042<br />
Mcal/h.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 71
20. tabula. Plānotie kurināmā veidi laika posmam no 2008. līdz 2009. gadam<br />
Kurināmā<br />
ievadīšanas<br />
vieta<br />
Ievadītā<br />
kurināmā<br />
daudzums<br />
(enerģijas<br />
%)<br />
Kurināmā veids<br />
Siltumenerģija,<br />
kcal/kg<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kurināmā patēriņš (enerģijas %)<br />
Vienā no<br />
ievadīšanas<br />
vietām<br />
Krāsnī kopumā<br />
Kurināmā<br />
patēriņš<br />
(masas %)<br />
Kurināmā<br />
patēriņš<br />
stundā, t<br />
Kurināmā<br />
patēriņš<br />
gadā, t<br />
Krāsns<br />
Petrokokss/ogles 7344 89,8% 35,91% 36,2% 5,35 42 159<br />
deglis 40% Eļļas 9530 10,2% 4,09% 3,2% 0,47 3 705<br />
Kopā 100%<br />
Riepas 7046 4,6% 2,73% 2,9% 0,42 3 344<br />
Kalcinētājs 60% Petrokokss/Ogles 7344 95,4% 57,27% 57,7% 8,53 67 242<br />
Kopā 100%<br />
Kopā 100% 100% 100% 14,77 116 450<br />
21. tabula. Plānotie kurināmā veidi laika posmam pēc 2009. gada<br />
Kurināmā<br />
ievadīšanas<br />
vieta<br />
Ievadītā<br />
kurināmā<br />
daudzums<br />
(enerģijas<br />
%)<br />
Kurināmā veids<br />
Siltumenerģija,<br />
kcal/kg<br />
Kurināmā patēriņš (enerģijas %)<br />
Vienā no<br />
ievadīšanas Krāsnī kopumā<br />
vietām<br />
Kurināmā<br />
patēriņš<br />
(masas %)<br />
Kurināmā<br />
patēriņš<br />
stundā, t<br />
Kurināmā<br />
patēriņš<br />
gadā, t<br />
Eļļas 9530 13% 6,73% 3,82% 0,76 6 010<br />
Krāsns deglis 48% Akmeņogles 6807 87% 41,22% 34,59% 6,91 54 446<br />
Kopā 100%<br />
Ekokurināmais 3822 58% 30,21% 45,15% 9,01 71 067<br />
Riepas 7046 7% 3,75% 3,04% 0,61 4 785<br />
Kalcinētājs 52% Petrokokss 7858 35% 18,44% 13,40% 2,68 21 099<br />
Kopā 100%<br />
Kopā 100% 100% 100% 19,97 157 407<br />
“Eiroprojekts”, 2007 72
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Dabasgāzes izmantošana <strong>cementa</strong> ražošanā ir nepieciešama, jo ievērojami<br />
atvieglo krāsns palaišanu, <strong>uz</strong>sildīšanu, kā arī tiek izmantota kā darba režīmu stabilizējošs<br />
kurināmais. Dabasgāzi izmanto kā kurināmo arī žāvēšanas procecos, jo karsto gāzu<br />
ģeneratoros kurināmais sastāv no 5% dabas gāzes un 95% maltām akmeņoglēm.<br />
Normālā ražošanas procesā dabas gāzes izmantošana tiek samazināta līdz<br />
minimumam visās <strong>cementa</strong> ražotnēs ES valstīs. Tiek plānots, ka dabasgāzes īpatsvars<br />
energobilancē nepārsniegs 1%. Dabasgāzes patēriņš ir attēlots 22. tabulā. Dabasgāze<br />
sadzīves vajadzībām tiks izmantota tipveida apkures katlā, kas ir līdzvērtīgs esošajā<br />
ražotnē <strong>uz</strong>stādītajam tvaika katlam Viessmann ”Vitomax 200 HS”.<br />
Cementa ražošanai ar sauso paņēmienu svarīgs nosacījums ir mitruma<br />
samazināšana izejvielās. Tāpēc izejvielu žāvēšana ir neatņemama to sagatavošanas<br />
sastāvdaļa. Izejvielu žāvēšanai pārsvarā izmanto klinkera apdedzināšanas procesā radušās<br />
karstās procesa gāzes, taču, ņemot vērā faktu, ka mitruma saturs kaļķakmenī un mālos ir<br />
ievērojami augstāks nekā vairumā atradņu, efektīva materiālu žāvēšanas procesa<br />
nodrošināšanai tiks <strong>uz</strong>stādīti papildus karsto gāzu ģeneratori (KGĢ) pie mālu žāvētavas,<br />
izejmateriālu un <strong>cementa</strong> dzirnavām. Plānotā KGĢ noslodze ir 88%. Akmeņogļu patēriņš<br />
KGĢ ir attēlots 23. tabulā.<br />
22. tabula. Dabasgāzes izmantošana<br />
Padeves vieta m 3 /gadā Komentāri<br />
Krāsns darbība 1 206 252,00<br />
t.sk. krāsns<br />
<strong>uz</strong>sildīšana<br />
495 195,00<br />
Plānots līdz 1% no krāsns sistēmai<br />
nepiecieciešamās siltumenerģijas<br />
Gan aukstas, gan karstas krāsns<br />
<strong>uz</strong>sildīšana<br />
Mālu žāvētava (KGĢ) 786 924,52 5% no siltumenerģijas KGĢ<br />
Izejmateriālu<br />
dzirnavas (KGĢ)<br />
Ogļu/petrokoksa<br />
dzirnavas<br />
Cementa dzirnavas<br />
(KGĢ)<br />
759 313,13 5% no siltumenerģijas KGĢ<br />
- Karstās gāzes no procesa<br />
293 370,98 5% no siltumenerģijas KGĢ<br />
Sadzīves vajadzībām 600 000,00 Līdzvērtīgi esošajam patēriņam<br />
Kopā 4 141 055,63<br />
“Eiroprojekts”, 2007 73
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
23. tabula. Akmeņoglu patēriņš karsto gāzu ģeneratoros<br />
Padeves vieta MW kcal/h t/h t/gadā<br />
KGĢ Izejmateriālu dzirnavas 22,0 18947368,42 2,6 16 987<br />
KGĢ Cementa dzirnavas 8,5 7320574,163 1,0 6 563<br />
KGĢ Mālu žāvētava 19,0 16363636,36 2,3 17 605<br />
Kopā 49,5 42631578,95 5,9 41 155<br />
Akmeņogļu siltumenerģija ir 6807 kcal/kg<br />
Akmeņogļu un petrokoksa piegādēm līdzīgi esošai praksei tiek paredzēts<br />
dzelzceļa transports. No vagoniem šie kurināmie tiek izkrauti esošajā akmeņogļu<br />
novietnē. No akmeņogļu novietnes līdz ogļu/petrokoksa dzirnavām akmeņogles un<br />
petrokokss tiek transportēti ar iekšējo autotransportu.<br />
Dzirnavās samaltais cietais kurināmais tiek <strong>uz</strong>glabāts divās tvertnēs ar ietilpību<br />
100 t katra. No <strong>uz</strong>glabāšanas tvertnēm samaltais kurināmais ar pneimotransportu tiek<br />
padots <strong>uz</strong> degli.<br />
Lietotās eļļas piegādā ārējie piegādātāji ar autotransportu. Eļļu <strong>uz</strong>glabāšanai tiks<br />
<strong>uz</strong>stādīta speciāla tvertne ar ietilpību 400 m 3 . Arī cietos alternatīvos kurināmos – lietotās<br />
riepas un ekokurināmo – piegādās ārējie piegādātāji ar autotransportu padevei deglī<br />
gatavā veidā. Cieto alternatīvo kurināmu <strong>uz</strong>glabāšanai tiks izbūvētas slēgtas novietnes ar<br />
ietilpību 400 tonnas (riepām) un 2000 tonnas (ekokurināmajam).<br />
Elektroenerģiju <strong>SIA</strong> „CEMEX” iepērk no VAS „Latvenergo”. Nepieciešamā<br />
elektroenerģijas jauda ir 26 – 30 MW. Elektronerģijas apgādei sadarbībā ar VAS<br />
„Latvenergo”, <strong>uz</strong>ņēmums <strong>uz</strong>stādīs jaunu apakšstaciju ar jaudu 50 MVA, kā arī divus<br />
transformatorus ar jaudu 25 MVA katrs. Plānotais elektroenerģijas patēriņš ir attēlots<br />
24. tabulā.<br />
24. tabula. Plānotais elektroenerģijas patēriņš<br />
Process Elektroenerģijas patēriņš<br />
Klinkera ražošana 70 – 77 kWh/t klinkera<br />
Cementa ražošana (ietverot klinkeru) 100 - 110 kWh/t <strong>cementa</strong><br />
Kopējais patēriņš 175 000 000 kWh/gadā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 74
3.7. Alternatīvais kurināmais<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Jaunajā <strong>cementa</strong> ražotnē ir plānots izmantot trīs alternatīvo kurināmo veidus:<br />
� lietotas riepas;<br />
� lietotas eļļas;<br />
� ekokurināmo.<br />
<strong>SIA</strong> „CEMEX” Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcai jau ir liela pieredze darbam ar tādiem<br />
kurināmajiem kā akmeņogles, petrokokss, dabas gāze, kā arī lietotas riepas un eļļas, bet<br />
izmantot paredzētā ekokurināmā sastāvu izanalizējusi Vācijā akreditēta laboratorija<br />
“KHD Humboldt Wedag” (testēšanas pārskats ZL9062, 2006. gada 9. maijā). Testēšanas<br />
pārskata kopsavilkums atspoguļots 25. tabulā.<br />
25. tabula. Alternatīvo kurināmo raksturlielumi<br />
Parametrs Eļļas Riepas Ekokurināmais<br />
Mitrums, % - - 23,67<br />
Gaistošie sav., % n/n n/n 74,92<br />
Pelnu saturs - 7,50 14,70<br />
Ogleklis (bezūdens), % 81,12 81,00 53,03<br />
Kopējais sērs(bezūdens), % 0,97 1,70 0,33<br />
Slāpeklis(bezūdens), % 0,67 0,30 1,44<br />
Ūdeņradis (bezūdens), % 12,11 6,70 7,21<br />
Hlorīdi (bezūdens), % 0,020 0,100 1,440<br />
Zemākais sadegšanas siltums, kJ/kg 39900 29500 16000<br />
Lietotas riepas <strong>cementa</strong> ražotāji kā kurināmo lieto jau vairākus gadu desmitus. Arī<br />
Brocēnu <strong>cementa</strong> ražotne ir <strong>uz</strong>sākusi lietoto riepu utilizāciju 1998. gadā. Jaunajā <strong>cementa</strong><br />
ražotnē riepas paredzēts padot kalcinētāja deglī. Riepām jābūt sasmalcinātām vismaz līdz<br />
izmēriem 70 x 70 mm, taču visoptimālākais izmērs lietoto riepu padevei ir 30 x 30 mm.<br />
Kalcinētājs ir aprīkots ar degli un sadegšanas kameru, kas paredzēta arī alternatīvo<br />
kurināmo izmantošanai.<br />
<strong>SIA</strong> CEMEX lietotās riepas no piegādātājiem pieņems utilizācijai sagatavotā<br />
veidā, līdz ar to <strong>uz</strong>ņēmuma teritorijā tiks <strong>uz</strong>būvēta slēgta novietne sasmalcinātu riepu<br />
<strong>uz</strong>glabāšanai ar ietilpību 400 tonnas.<br />
Lietotas eļļas pēc fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām ir ļoti tuvas tādam<br />
šķidrajam kurināmajam kā mazuts, un Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīca lietotas eļļas izmanto<br />
ražošamas procesā kopš 2000. gada. Eļļas tiek padotas krāsns deglī pa atsevišķu dīzi.<br />
Lietotās eļļas piegādās ar autotransportu un to <strong>uz</strong>glabāšanai ir <strong>uz</strong>stādīts rezervuārs ar<br />
tilpumu 400 m 3 . Rerzervuārs atrodas virs zemes. Tas izgatavots no metāla, ar<br />
dubultsienām, kas atbilst Latvijā spēkā esošo normatīvo aktu prasībām.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 75
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Jauns kurināmā veids, ko paredzēts izmantot jaunajā <strong>cementa</strong> ražotnē ir<br />
ekokurināmais. Šis alternatīvā kurināmā paveids ES valstīs ir sastopams ar vairākiem<br />
nosaukumiem (ClimaFuel, RDF) un pēc savas būtības ir šķiroti sadzīves vai rūpnieciskie<br />
atkritumi, kas ir speciāli sagatavoti (sasmalcināti, klasificēti, termiski apstrādāti un<br />
homogenizēti) un frakcijas izmēri ir līdz 30 x 30 mm.<br />
Ir plānots, ka pirmā ekokurināmā ražošanas līnija tiks <strong>uz</strong>stādīta līdz 2009. gadam.<br />
Kurināmā piegādātājus noteiks aktuālā tirgus situācija un to tehnoloģiskās iespējas. <strong>SIA</strong><br />
„CEMEX” pieņems tikai tādus kurināmos, kas ir sagatavoti atbilstoši ražotnes<br />
vajadzībām. Līdzīgi kā visā pasaulē, alternatīvo kurināmo <strong>cementa</strong> ražotnei piegādās<br />
specializētas atkritumu šķirošanas un pārstrādes kompānijas. <strong>SIA</strong> „CEMEX” neveiks<br />
darbības ar sadzīves vai bīstamo atkritumu vākšanu, šķirošanu vai cita veida<br />
sagatavošanu utilizācijai. Ekokurināmā <strong>uz</strong>glabāšanai tiks <strong>uz</strong>būvēta slēgta novietne ar<br />
ietilpību 2000 tonnas. Ekokurināmo paredzēts padot kalcinētāja deglī.<br />
Ekokurināmajā hlora saturs ir lielāks kā lietotajās riepās un eļļās (16. tabula),<br />
tādēļ īpaša <strong>uz</strong>manība tiek veltīta no krāsns izejošo dūmgāzu straujai dzesēšanai.<br />
Dūmgāzu strauja dzēšana ir nepieciešama, lai izvairītos no dioksīnu un diobenzofurānu<br />
veidošanās. Temperatūru intervāls, kurā ir risks dioksīnu sintēzei ir 450 - 200°C.<br />
Dūmgāzu dzesēšanai priekšsildītājā ir nodrošināta aukstā gaisa padeve ar jaudu 663 000<br />
m 3 /h, kā arī papildus drošībai ir iebūvēta ūdens iesmidzināšanas sistēma atejošo gāzu<br />
dzesēšanai. Gan esošā, gan paredzētā <strong>cementa</strong> ražotne pilnībā atbilst noteiktajiem<br />
dioksīnu un dibenzofurānu izmešu limitiem.<br />
Dūmgāzu attīrīšanai tiks <strong>uz</strong>stādīti auduma filtri, kuros papildus filtrējošam<br />
audumam kā sorbcijas aģents darbojas arī paši <strong>cementa</strong> ražošanas putekļi, kuri blīvā slāni<br />
klāj filtru audumu. Papildus tehnika, ko izmanto NOx līmeņa samazināšanā, ir selektīvā<br />
nekatalītiskā reducēšana (SNCR). Priekšsildītāja tornī, temperatūru intervālā 1000 -<br />
800°C tiks ievadīts karbamīda ūdens šķīdums, kas nodrošinās pat nelabvēlīgos apstākļos<br />
NOx emisiju mazāku par 500 mg/m 3 .<br />
Dioksīnu rašanās novēršanai ir <strong>uz</strong>stādīta straujas dzesēšanas sistēma<br />
priekšsildītāja tornī. Papildus gaisa dzesēšanas sistēmai ir paredzēts <strong>uz</strong>stādīt SoniCool®<br />
dzesēšanas sistēmu (air-atomized cooling system), kas ir izstrādāta ievadīto gāzu<br />
dzesēšanai līdz <strong>uz</strong>stādītajiem parametriem, ievadot sīku pilienu ūdens strūklu, izmantojot<br />
Turbotak divfāzu sprauslas. Ūdens strūkla iztvaiko jau dzesēšanas kamerā un tiek tvaiks<br />
izvadīts kopā ar produktu. Tubotak SoniCool® dzesēšanas sistēma izmantojot, divfāzu<br />
sprauslas ir patentēta Kanādā (Patents Nr. 1 033 391) un ASV (Patenti Nr. 4 067 703,<br />
4 865 817, 4 893 752, 4 963 329, 5 023 064 un 5 025 989).<br />
Eiropas Komisijas apstiprinātajā „Atsauces dokumentā par labākajiem<br />
pieejamiem tehniskajiem risinājumiem rūpnieciskajās dzesēšanas sistēmās” (2001. gads,<br />
tulkojums latviešu valodā Vides pārraudzības valsts biroja mājaslapā) minētais<br />
dzesēšanas veids atbilst rekomendētajai slēgtajai hibrīdajai dzesēšanai ar ūdeni un gaisu<br />
kā aukstumaģentiem un galveno dzesēšanas principu – iztvaikošanu un konvekciju.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 76
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3.8. Nepieciešamais ūdens daudzums, tā avoti un<br />
kvalitātes prasības<br />
Gan esošajai, gan jaunajai <strong>cementa</strong> ražotnei ir nepieciešams dzeramais un<br />
tehniskais ūdens. Dzeramais ūdens tiek izmantots sadzīves vajadzībām. Tāpat kā līdz šim,<br />
<strong>uz</strong>ņēmums dzeramo ūdeni saņems no <strong>SIA</strong> „Brocēnu siltums”. Dzeramais ūdens atbilst<br />
MK noteikumiem Nr. 325 (29.04.2003.) „Dzeramā ūdens obligātās nekaitīguma un<br />
kvalitātes prasības, monitoringa un kontroles kārtība”. Dzeramā ūdens izmantošana ir<br />
paredzēta līdzšinējā apjomā.<br />
Tehniskais ūdens esošajā darbībā tiek izmantots gan duļķa ražošanai, gan iekārtu<br />
dzesēšanai, t.i. <strong>cementa</strong> dzirnavu un rotācijas krāsns gultņu dzesēšanai. Dzesēšana tiek<br />
veikta, aprīkojot gultņu balstus ar dzesēšanas kanāliem, kuros tiek ievadīts dzesēšanas<br />
ūdens un izvadīts <strong>uz</strong>sildītais ūdens. Gultņu rotācija nodrošina vienmērīgu saskari ar<br />
balstu, kurš tiek dzesēts.<br />
Paredzētajā darbībā klinkeru ražos ar sauso paņēmienu, līdz ar to tehniskais ūdens<br />
tiks izmantots tikai dzesēšanai un ugunsdzēšanas sistēmai. Tehniskais ūdens dzesēšanai<br />
tiks izmantots gan slēgtajā iekārtu gultņu dzesēšanas sistēmā, gan iesmidzināts atsevišķās<br />
ražošanas procesa fāzēs, kā piemēram priekšildītāja tornī, klinkera dzesētājā vai <strong>cementa</strong><br />
dzirnavās. Ar tehnisko ūdeni tiks <strong>uz</strong>pildīta arī ugunsdzēšanas sistēma. Lai izvairītos no<br />
sasalšanas, ūdens vadi un tvertnes tiks iebūvēti 1,5 m zem augsnes virsmas.<br />
Dūmgāzu dzesēšanai priekšsildītāja tornī papildus gaisa dzesēšanas sistēmai ir<br />
paredzēts <strong>uz</strong>stādīt SoniCool® dzesēšanas sistēmu (air-atomized cooling system). Tā ir<br />
izstrādāta ievadīto gāzu dzesēšanai līdz <strong>uz</strong>stādītajiem parametriem, ievadot sīku pilienu<br />
ūdens strūklu, izmantojot Turbotak divfāzu sprauslas. Ūdens strūkla iztvaiko jau<br />
dzesēšanas kamerā un tiek izvadīta kopā ar produktu. Turbotak SoniCool® dzesēšanas<br />
sistēma, izmantojot divfāzu sprauslas ir patentēta Kanādā (patenti Nr. 1 033 391) un ASV<br />
(patenti Nr. 4 067 703, 4 865 817, 4 893 752, 4 963 329, 5 023 064, 5 025 989).<br />
Eiropas Komisijas apstiprinātajā „Atsauces dokumentā par labākajiem<br />
pieejamiem tehniskajiem risinājumiem rūpnieciskajās dzesēšanas sistēmās” (2001. gads,<br />
tulkojums latviešu valodā Vides pārraudzības valsts biroja mājaslapā) minētais<br />
dzesēšanas veids atbilst rekomendētajai slēgtajai hibrīdajai dzesēšanai ar ūdeni un gaisu<br />
kā aukstumaģentiem un galveno dzesēšanas principu – iztvaikošanu un konvekciju.<br />
Pirmā gada tehniskā ūdens patēriņš var sasniegt 610 000 m 3 /gadā, kur ievērojams<br />
ūdens apjoms tiks patērēts sistēmu <strong>uz</strong>pildīšanai un optimāla dzesēšanas režīma<br />
iestādīšanai, savukārt turpmākajos gados tehniskā ūdens patēriņš samazināsies līdz<br />
365 000 m 3 /gadā (26. tabula). Jaunajā <strong>cementa</strong> ražotnē tehniskā ūdens taupīšanai iekārtu<br />
gultņu dzesēšanas sistēmas ir izveidotas kā slēgtie cikli, kuriem papildus ir <strong>uz</strong>silušā ūdens<br />
dzesēšana ar āra gaisu siltummaiņos. Kopējā tehniskā ūdens plūsma sistēmā sasniedz<br />
2 500 000 m 3 /gadā, no kuriem slēgto sistēmu atstās ne vairāk kā 80 000 m 3 /gadā jeb<br />
3,2%. To iekārtu, kuras izmantos no jau esošās ražotnes, t.i. <strong>cementa</strong> dzirnavu Nr. 4 un<br />
“Eiroprojekts”, 2007 77
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Nr. 5, apkalpojošie kompresori izmantos tehnisko ūdeni līdzšinējā apjomā, atbilstoši<br />
iekārtu noslodzei.<br />
26. tabula. Ūdens patēriņš<br />
Ūdens veids Vienība<br />
Patēriņš<br />
Esošā ražotne Paredzētā darbība<br />
Dzeramais ūdens m 3 /gadā 14 800 18 000<br />
Tehniskais ūdens m 3 /gadā 1 500 000 365 000<br />
Vēsturiski dzesēšanai tiek izmantots Cieceres ezera ūdens un līdzšinējā prakse<br />
tiks arī izmantota, strādājot jaunajai <strong>cementa</strong> ražotnei. Specifiskas prasības tehniskajam<br />
ūdenim netiek izvirzītas un netiek veikta ūdens sagatavošana. Būtiskākais ir cieto daļiņu<br />
un svešķermeņu īpatsvars, kas var bloķēt sūkņus. Cieceres ezera tehniskā ūdens parametri<br />
ir attēloti 27. tabulā.<br />
27. tabula. Tehniskā ūdens parametri<br />
Parametrs Vienība Rādītājs<br />
pH pH 7,1<br />
Oksidējamība (bihromātā) mg O2/ dm 3 32<br />
Cietība (kopējā) mg ekv / dm 3 3,7<br />
Cietība , Ca mg ekv/ dm 3 2,8<br />
Dzelzs saturs filtrātā mg / dm 3 0,1<br />
Dzelzs (kopējais izņem. Fe 2+ , Fe 3+ ) mg O2/ dm 3 0,29<br />
Varš (Cu2 + ) mg / dm 3 -<br />
Sārmi mg ekv / dm 3 3,6<br />
Hlorīdi (Cl-) mg / dm 3 10<br />
Sulfāti (SO4 2- ) mg / dm 3 12<br />
Silīcija dioksīds (SiO2) mg / dm 3 3,5<br />
Fosfāti (PO4 3- ) mg / dm 3 -<br />
Izšķīdušās vielas mg / dm 3 175<br />
Elektrovadītspēja mkGm/om -1 367<br />
Redokspotenciāls mV 132<br />
Skābeklis (izšķīdušais ūdenī) O2 mg / dm 3 6<br />
Cieceres ezera ziemeļu galā ir <strong>uz</strong>būvēta sūkņu stacija ar vienu darba un diviem<br />
rezerves 10 D 6 tipa sūkņiem ar ražību 400 m 3 /h un jaudu 125 kW katrs. Sūkņa ass<br />
absolūtā atzīme 103,72 m. Tehniskā ūdens ņemšanas vieta paliks iepriekšējā<br />
(identifikācijas Nr. V400033, ūdens saimniecības iecirkņa kods 3667).<br />
Tehniskais ūdens tiks izmantots:<br />
� ražošanas vajadzībām ~ 15 000 m 3 /gadā;<br />
� dzesēšanai (jaunās iekārtas) ~ 169 000 m 3 /gadā;<br />
“Eiroprojekts”, 2007 78
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
� dzesēšanai (esošās iekārtas) ~ 80 000 m 3 /gadā;<br />
� tvaika ražošanai ~ 5 000 m 3 /gadā;<br />
� teritorijas <strong>uz</strong>kopšanai un laistīšanai ~ 10 000 m 3 /gadā;<br />
� ārējiem patērētājiem, kas neattiecas <strong>uz</strong> konkrēto ražošanas procesu ~ 1000<br />
m 3 /gadā.<br />
Līdz ar jaunās krāsns <strong>uz</strong>stādīšanu paredzēts veikt arī ūdensapgādes cauruļvadu, kā<br />
arī sūkņu stacijas rekonstrukciju, kas kopumā noteikti <strong>uz</strong>labos ūdens apgādi <strong>uz</strong>ņēmumā.<br />
Virszemes ūdens ieguves vietā, tāpat kā līdz šim, katru dienu paredzēts veikt ūdens<br />
instrumentālo <strong>uz</strong>skaiti, datus reģistrējot <strong>uz</strong>skaites žurnālā. Ūdens ieguves vietā pašreiz ir<br />
<strong>uz</strong>stādīts ūdens skaitītājs „Elkora” US-24, Nr. 693, kl 1,5.<br />
3.9. Notekūdeņi<br />
No esošās Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritorijas tiek novadīti trīs veidu notekūdeņi<br />
– sadzīves, ražošanas un lietus notekūdeņi. Sadzīves notekūdeņus no esošās ražotnes,<br />
saskaņā ar līgumu, CEMEX nodod <strong>SIA</strong> „Brocēnu siltums”, novadot tos pilsētas<br />
kanalizācijas sistēmā, kas noslēdzas notekūdeņu attīrīšanas iekārtās. Uzņēmuma teritorijā<br />
atrodas pazemes tipa sadzīves notekūdeņu kanalizācijas sūknētava, ar diviem DRP 1500<br />
tipa sūkņiem, kuru ražība ir 90 m 3 stundā un jauda 15 kW.<br />
Sadzīves notekūdeņu novadīšanai no jaunās <strong>cementa</strong> ražotnes tiks veikts jauns<br />
pieslēgums <strong>SIA</strong> „Brocēnu Siltums” notekūdeņu attīrīšanas iekārtām. Prasības sadzīves<br />
notekūdeņiem, kurus <strong>uz</strong>ņēmums ievada <strong>SIA</strong> „Brocēnu Siltums” notekūdeņu attīrīšanas<br />
iekārtās ir noteikusi <strong>SIA</strong> „Brocēnu Siltums” atbildot <strong>uz</strong> <strong>SIA</strong> CEMEX pieprasījumu par<br />
sadzīves notekūdeņu kvalitāti. Prasības ir attēlotas 28. tabulā.<br />
28. tabula. Prasības sadzīves notekūdeņiem<br />
Cietās daļiņas, mg/dm 3 35,0<br />
BSP 5, mg/dm 3 25,0<br />
ĶSP, mg/dm 3 125,0<br />
Naftas produkti, mg/dm 3 3,0<br />
Sadzīves notekūdeņu apjoms ir paredzēts līdzšinējā apjomā, taču, ņemot vērā<br />
darbības apjoma pieaugumu, ir paredzams neliela sadzīves notekūdeņu daudzuma<br />
palielināšanās, taču ne vairāk kā 20%. Iekārtu un procesa dzesēšanas ūdens cirkulē<br />
slēgtajos ciklos vai arī iztvaiko, līdz ar to notekūdeņos nonāk tikai neliela daļa no patērētā<br />
tehniskā ūdens.<br />
Līdz šim ražošanas notekūdeņus pēc pirmējās attīrīšanas mehāniskajos<br />
nostādinātājos un naftas produktu atdalītājos novadīja virszemes ūdenstilpēs divās<br />
izplūdes vietās – klinkera ražošanas notekūdeņiem (izplūdes vieta N400016) un <strong>cementa</strong><br />
“Eiroprojekts”, 2007 79
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
ražošanas notekūdeņiem (izplūdes vieta N400017) atsevišķi. Atbilstoši atļaujai A<br />
kategorijas piesārņojošai darbībai, rūpniecisko notekūdeņu daudzums vidēji gadā var<br />
sasniegt aptuveni 860 tūkstošus kubikmetru, no tiem 500 500 kubikmetri ir no <strong>cementa</strong><br />
ceha izplūstošais notekūdens (29. tabula).<br />
29. tabula. Notekūdeņu apjomi<br />
Ūdens veids Vienība<br />
Notekūdeņu apjoms<br />
Esošā ražotne Paredzētā darbība<br />
Sadzīves NŪ m3/gadā 14 800 18 000<br />
Tehniskie NŪ<br />
(jaunajā ražotnē)<br />
m3/gadā 0 25 000<br />
Tehniskie NŪ<br />
(esošajās iekārtās)<br />
m3/gadā 860 000 250 000<br />
Slēgtās iekārtu dzesēšanas sistēmās tehniskā ūdens aprite ir līdz 2 500 000<br />
m 3 /gadā, taču sistēmu atstāj ne vairāk kā 3,2% jeb līdz 80 000 m 3 /gadā. Tehniskais ūdens,<br />
kuru izmanto procesa gāzu dzesēšanai, iztvaiko un notekūdeņos nenonāk. Notekūdeņos<br />
var nonākt atsevišķos ražošanas procesos un teritorijas <strong>uz</strong>kopšanā izmantotais ūdens.<br />
Ņemot vērā, ka turpmāk tiks izmantotas divas dzirnavas no līdz šim<br />
ekspluatētajām četrām dzirnavām, tiek pieņemts, ka notekūdeņu daudzums nebūs lielāks<br />
par 50% no notekūdeņiem, kas ir esošās ražotnes <strong>cementa</strong> nodaļā t.i. 250 000 m 3 /gadā.<br />
Dzesēšanas notekūdeņi tiks novadīti ar sorbentiem (bonām) un nosēdakām<br />
aprīkotos novadkanālos. Notekūdeņu plūsmas intensitāte novadkanālos ir ļoti neliela, līdz<br />
ar to, atstājot novadkanālus un ieplūstot dabiskajās ūdenstecēs, netiks pieļauts ne<br />
temperatūras, ne arī ķīmiskais piesārņojums.<br />
Nav paredzams, ka sakarā ar jaunās krāsns izbūvi sadzīves notekūdeņu<br />
novadīšanas sistēma varētu izmainīties. Tiek plānots, ka jaunajai krāsnij darbojoties ar<br />
pilnu jaudu, no <strong>SIA</strong> „CEMEX” novadītais sadzīves notekūdeņu apjoms būs 18 000 m 3<br />
gadā, bet no citiem patērētājiem, kas saistīti ar CEMEX – 10 000 m 3 gadā (kopējais<br />
apjoms – 28 000 m 3 gadā).<br />
Tehniskie notekūdeņi ir nosacīti tīrie notekūdeņi, kuriem nav nepieciešama<br />
ķīmiska attīrīšana, jo tiem ir tikai temperatūras piesārņojums. Notekūdeņu sastāvs ir<br />
attēlots 30. tabulā. Arī jaunajā <strong>cementa</strong> ražotnē ir paredzams līdzīgs tehnisko notekūdeņu<br />
sastāvs.<br />
Lietus notekūdeni <strong>SIA</strong> „CEMEX” esošajā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā savāc tikai<br />
no degvielas <strong>uz</strong>pildes stacijas (DUS) teritorijas. Savākto lietus ūdeņu gada apjoms ir<br />
aptuveni 500 kubikmetru. Pēc attīrīšanas naftas produktu ķērājā un ar filtriem gan<br />
tehniskais, gan lietus notekūdens nonāk novadgrāvī, kas ieplūst Kazenieku strautā, kas,<br />
savukārt, noslēdzas Brocēnu ezerā. <strong>Jaunās</strong> ražotnes teritorija būs pilnībā asfaltēta un<br />
lietus ūdeņi tiks savākti no visas asfaltētās teritorijas un būvju jumtiem. Lietus ūdeņus no<br />
plānotās ražotnes teritorijas paredzēts novadīt speciālā lietus kanalizācijas sistēmā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 80
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
30. tabula. Piesārņojošās vielas <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> notekūdeņos<br />
Izplūdes<br />
punkta<br />
numurs<br />
un adrese<br />
Piesārņojošā<br />
viela, parametrs<br />
Konc.,<br />
ko<br />
nedrīkst<br />
pārsnieg<br />
t (mg/l)<br />
Pirms attīrīšanas Īss lietotās Pēc attīrīšanas<br />
mg/l, 24<br />
stundās<br />
(vidēji)<br />
t/gadā<br />
(vidēji)<br />
attīrīšanas<br />
metodes<br />
apraksts<br />
mg/l, 24<br />
stundās<br />
(vidēji)<br />
t/gadā<br />
(vidēji)<br />
Suspendētās<br />
vielas<br />
BSP<br />
42 150 - 350 54,12–126,2 35,0 12,6<br />
1 ĶSP<br />
30 120 - 450 43,3–162,2 25,0 9,0<br />
2 N400016<br />
Klinkera<br />
cehs<br />
Kopējais<br />
fosfors<br />
Kopējais<br />
slāpeklis<br />
150<br />
-<br />
-<br />
210 - 740<br />
-<br />
-<br />
75,7–266,8<br />
-<br />
-<br />
125,0<br />
4,0<br />
20,0<br />
45,1<br />
1,45<br />
2,7<br />
NPK 3 NP<br />
atdalīšana<br />
nosēdakās<br />
un naftas<br />
produktu<br />
ķērājos<br />
3,6 50-100 18,0–36,1<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3.10. Izmešu avotu gaisā raksturojums<br />
Visās <strong>cementa</strong> ražotnēs tehnoloģiskā procesa rezultātā rodas putekļu emisijas, kā<br />
arī emisijas no kurināmā sadedzināšanas (31. tabula). Informācija par izmešu fizikālajām<br />
un ķīmiskajām īpašībām, kā arī attīrīšanas iekārtu efektivitāte dota 2.4. nodaļā.<br />
Cementa ražotnēs sastopamie putekļu emisijas avoti ir:<br />
� materiālu pārkraušanas punkti;<br />
� materiālu <strong>uz</strong>glabāšana;<br />
� iekrāvēji, tvertnes un noliktavas;<br />
� dūmgāzes no ražošanas un sildīšanas procesiem;<br />
� materiālu transportēšanas konveijeri.<br />
31. tabula. <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> ražotnes galvenie* izmešu avoti un izmešu gāzu veidi<br />
Izmešu avots Gāzes tips<br />
Galvenais skurstenis Atputekļotas procesa un kurināmo dūmgāzes<br />
Apvedkanāla skurstenis Atputekļotas procesa un kurināmo dūmgāzes<br />
Izejmateriālu dzirnavas (karstā Atputekļots gaiss un ogļu sadedzināšanas<br />
gaisa ģenerators)<br />
dūmgāzes<br />
Cementa dzirnavas (karstā gaisa Atputekļots gaiss un ogļu sadedzināšanas<br />
ģenerators)<br />
dūmgāzes<br />
Cietā kurināmā dzirnavas Atputekļots gaiss<br />
Māla žāvētājs (karstā gaisa Atputekļots gaiss un ogļu sadedzināšanas<br />
ģenerators)<br />
dūmgāzes<br />
* Visi izmešu avoti, ieskaitot maznozīmīgos, kas nav doti šajā tabulā, analizēti IV<br />
pielikumā<br />
Izmešu daudzuma <strong>novērtējums</strong>, kā arī sadzīves vajadzībām izmantotā dabas gāze,<br />
kā viens no emisiju avotiem, ir izvērtēta IV pielikumā.<br />
Cementa ražošanas procesā visbūtiskākā loma dažādu emisiju samazināšanā ir<br />
putekļiem, kas rodas ražošanas procesā, jo putekļi darbojas kā sorbējošs aģents, kas<br />
adsorbē lielu daudzumu kaitīgo savienojumu. Savukārt, <strong>cementa</strong> ražotāju svarīgākais<br />
<strong>uz</strong>devums ir atputekļot dūmgāzes un vadīt ražošanas procesu tā, lai kopējās emisijas<br />
atbilstu likumdošanā noteiktajām normām.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 82
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Galvenā auduma filtru sistēma<br />
Vislielākā nozīme gāzu attīrīšanas procesā ir galvenajai auduma filtru sistēmai<br />
(6. attēls). Visas procesa dūmgāzes tiks attīrītas galvenajā auduma filtru sistēmā.<br />
Dūmgāzes secīgi veic šādu ceļu: klinkera dzesētājs – klinkera krāsns – priekšsildītājs –<br />
homogenizācijas siloss – izejmateriālu malšana – filtru mājā. Krāsns apvedkanāla<br />
sistēmai ir atsevišķu auduma filtru sistēma.<br />
Jaunajai <strong>cementa</strong> ražotnei filtru sistēmas piegādās Dānijas kompānija FLSchmidt<br />
Airtech, kas tieši ir specializējusies gāzu attīrīšanas iekārtu izgatavošanā un <strong>uz</strong>stādīšanā<br />
rūpnieciskiem <strong>uz</strong>ņēmumiem visā pasaulē.<br />
Paredzētā galvenā filtru sistēma jaunajai ražotnei:<br />
Tips Pulse Jet On-line<br />
Maksimālā temperatūra 200°C<br />
Filtra materiāls Stiklšķiedra ar PTFE membrānu<br />
Gaiss/audums rādītājs 1,36 m/min neto (1 rezerves nodalījums<br />
(Air to Cloth Ratio) apkalpošanas vajadzībām)<br />
Maksimālā putekļu emisija 10 mg/Nm³<br />
“Eiroprojekts”, 2007 83
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
6. attēls (kolāža). Auduma filtru māja ar filtriem no ārpuses un iekšpuses<br />
“Eiroprojekts”, 2007 84
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kompleksam, kas sastāv no klinkera apdedzināšanas krāsns, priekšsildītāja ar<br />
kalcinētāju, klinkera dzesētāja un vertikālajām izejmateriālu dzirnavām, ir vajadzīga tikai<br />
viena putekļu savākšanas sistēma. Tās caurplūde ir atkarīga no darbības veida, t.i vai tā ir<br />
tiešā darbība (krāsns ar priekšsildītāju + klinkera dzesētājs) vai kombinētā darbība<br />
(krāsns ar priekšsildītāju + izejmateriālu dzirnavas + klinkera dzesētājs). Izejmateriālu<br />
dzirnavas papildus ir aprīkotas ar karstā gaisa ģeneratoru, kurā kā kurināmo izmanto<br />
samaltas akmeņogles. Atputekļošanas sistēma izejmateriālu dzirnavās, ieskaitot materiāla<br />
separatoru, ir aprīkota ar cikloniem samaltā materiāla savākšanai un pēc tam procesa<br />
gāzes tiek novadītas <strong>uz</strong> galveno auduma filtru ēku.<br />
Dūmgāzes no priekšsildītāja un klinkera dzesētāja tālāk izmanto izejmateriālu<br />
žāvēšanā. Izejmateriālu dzirnavu darbības laiks var nesakrist ar krāsns darbības laiku. Lai<br />
optimizētu priekšsildītāja un klinkera dzesētāja gāzu temperatūru laikā, kad izejmateriālu<br />
malšanas dzirnavas nestrādā, tiks ierīkots vārsts dzesēšanai ar aukstu gaisu pirms gāzu<br />
nonākšanas auduma filtru sistēmā. Sildītāja izdalītās gāzes <strong>uz</strong> izejmateriālu dzirnavām<br />
tiks nogādātas ar ventilācijas sistēmas palīdzību.<br />
Galvenā auduma filtru sistēma var strādāt ievērojama retinājuma apstākļos, ko<br />
nodrošina jaudīgs vilkmes ventilators, strādājot kopā ar izejmateriālu dzirnavu<br />
ventilatoru. Galvenā auduma filtru sistēma ir projektēta tā, lai nodrošinātu likumdošanā<br />
noteiktos limitus apstākļos, kad viens nodalījums ir atslēgts apkopei. Atputekļotajās<br />
gāzēs, kas no filtru sistēmas tiek izvadītas atmosfērā, putekļu saturs nepārsniedz<br />
10 mg/Nm³ normālas darbības apstākļos. Savāktie putekļi tiek atgriezti ražošanas procesā<br />
ar šneka konveijeriem (gliemežpārvadiem).<br />
Krāsns apvedkanāla sistēmas auduma filtri<br />
Izmantojot dažāda veida kurināmos, to skaitā alternatīvos kurināmos, klinkerā var<br />
palielināties savienojumu koncentrācijas, <strong>uz</strong> kuriem attiecas standarta prasības. Lai<br />
samazinātu gaistošo komponenšu (hlors, sērs un sārmi) cirkulāciju, klinkera<br />
apdedzināšanas krāsnij <strong>uz</strong>stāda apvedkanāla sistēmu (by-pass). Procesa gāzes tiek ņemtas<br />
no krāsns pievades kameras, novadītas apvedkanālā un dzesēšanas kamerā strauji<br />
atdzesētas ar āra gaisu līdz temperatūrai, kas mazāka par 200°C. Strauja vienas pakāpes<br />
dzesēšana nepieciešama, lai izvairītos no dioksīnu rašanās.<br />
Krāsns apvedkanāla sistēmas auduma filtri:<br />
Tips Pulse Jet On-line<br />
Maksimālā temperatūra 200°C<br />
Filtra materiāls Stiklšķiedra ar PTFE membrānu<br />
Gaiss/audums rādītājs 1,36 m/min neto (1 rezerves nodalījums<br />
(Air to Cloth Ratio) apkalpošanas vajadzībām)<br />
Maksimālā putekļu emisija 10 mg/Nm³<br />
Karsto un auksto gāzu maisījums ar filtra ventilatora palīdzību, kas aprīkots ar<br />
motoru, kuram ir frekvenču pārveidotājs, tiek novadīts atsevišķā audumu filtru sistēmā un<br />
tālāk transportēts <strong>uz</strong> apvedkanāla skursteni. Putekļu saturs izplūdes gāzēs, kas nonāk<br />
“Eiroprojekts”, 2007 85
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
atmosfērā nedrīkst pārsniegt 10 mg/Nm3. Apvedkanāla filtru sistēmā savāktie putekļi tiek<br />
pievienoti <strong>cementa</strong> malšanas procesā vai izmantoti kā pildviela citu būvmateriālu<br />
ražošanā.<br />
Cementa dzirnavu auduma filtru sistēma<br />
Cementa dzirnavas ir aprīkotas ar atsevišķu audumu filtru sistēmu un karstās<br />
gāzes ģeneratoru, kur kā kurināmo izmanto samaltas akmeņogles. Arī <strong>cementa</strong> dzirnavu<br />
filtru sistēma ir projektēta tā, lai tā spētu darboties retinājuma apstākļos, ko nodrošina<br />
vilkmes ventilators.<br />
Cementa dzirnavu auduma filtru sistēma:<br />
Tips Pulse Jet On-line<br />
Maksimālā temperatūra 150°C<br />
Filtra materiāls Poliesters<br />
Gaiss/audums rādītājs<br />
(Air to Cloth Ratio)<br />
1,00 m/min neto<br />
Maksimālā putekļu emisija 10 mg/Nm³<br />
Cementa dzirnavu filtru sistēmas izejas gāzēs, kas nonāk atmosfērā, putekļu saturs<br />
nepārsniedz 10 mg/Nm³ normālas darbības apstākļos. Dzirnavām ir <strong>uz</strong>stādīta atbilstošas<br />
jaudas ventilācijas sistēma, kas novietota pēc filtriem un nodrošina nepieciešamo<br />
retinājumu. Cementa dzirnavās ir <strong>uz</strong>stādīts skurstenis, pa kuru izejas gāzes tiek izvadītas<br />
no filtru sistēmas atmosfērā. Skursteņa augstumam jābūt vismaz 5 metru augstumā virs<br />
tuvākās darba platformas.<br />
Cietā kurināmā dzirnavu auduma filtru sistēma<br />
Cietā kurināmā dzirnavu izplūdes gāzu atputekļošana arī notiek ar auduma filtru<br />
palīdzību. Kurināmā dzirnavu izplūdes gāzes recirkulācijas režīmā tiek ievadītas atpakaļ<br />
dzirnavu ieplūdes caurulē. Tajā ir iemontēta oglekļa dioksīda padeves sistēma. Tādā<br />
veidā tiek samazināts ugunsgrēka vai eksplozijas risks. Putekļu saturs kolektora izplūdes<br />
gāzēs nedrīkst pārsniegt 10 mg/Nm³ normālas darbības apstākļos.<br />
Cietā kurināmā dzirnavu auduma filtru sistēma:<br />
Tips Pulse Jet On-line<br />
Maksimālā temperatūra 100°C<br />
Filtra materiāls Poliakrilnitrils PEAC<br />
Gaiss/audums rādītājs 1,00 m/min neto<br />
(Air to Cloth Ratio)<br />
Maksimālā putekļu emisija 10 mg/Nm³<br />
“Eiroprojekts”, 2007 86
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Mālu žāvētāja auduma filtru sistēma<br />
Lai mālu varētu izmantot ražošanas procesā, tam jābūt daļēji izžāvētam. Plānots<br />
ierīkot ātro žāvētāju, kurā karsto gaisu nodrošina karstās gāzes ģenerators, kuram<br />
pamatkurināmais ir akmeņogles. Izplūdes gāzu atputekļošanai ir <strong>uz</strong>stādīta atsevišķa<br />
auduma filtru sistēma. Papildus gaiss žāvēšanai tiek ņemts no klinkera dzesētāja, pēc tam,<br />
kad tas ar ventilatoru palīdzību ir atputekļots un daļēji atdzesēts ar “air-air” dzesētāju.<br />
Maksimālais putekļu saturs izplūdes gāzēs, kas nonākt atmosfērā, nepārsniegs<br />
10 mg/Nm 3 .<br />
Mālu žāvētāja auduma filtru sistēma:<br />
Tips Pulse Jet On-line<br />
Maksimālā temperatūra 150°C<br />
Filtra materiāls Poliesters<br />
Gaiss/ audums rādītājs<br />
(Air to Cloth Ratio)<br />
1,00 m/min neto<br />
Maksimālā putekļu emisija 10 mg/Nm³<br />
Papildus sistēmas<br />
Papildus tehnika, ko izmanto Nox līmeņa samazināšanā, ir selektīvā nekatalītiskā<br />
reducēšana (SNCR). Karbamīda ūdens šķīdums, kas injicēts gāzes plūsmā, ir robežās no<br />
800 – 1000°C. Injicēšanas vieta ir būtiska, jo amonija savienojumi var aizdegties (radot<br />
vairāk NOx), ja tas tiek injicēts pārāk augstā temperatūrā, kā arī ir jānodrošina attiecīgas<br />
ķīmiskas reakcijas, ja tas tiek injicēts pārāk zemā temperatūrā.<br />
SNCR var pielietot kalcinētājam priekšsildītāja tornī. Šo tehniku nedrīkst pielietot<br />
izplūdes gāzēm, kas tiek izvadītas caur apvedkanāla sistēmu, jo tur nav piemērota<br />
temperatūras diapazona, lai varētu notikt atbilstošās reakcijās starp NOx un amonija<br />
savienojumiem. SNCR un arī kopējās izplūdes tiks kontrolētas ar nepārtraukta<br />
monitoringa iekārtām gan galvenajā, gan apvedkanāla skursteņos.<br />
Pārējie emisiju avoti<br />
Klinkera un <strong>cementa</strong> <strong>uz</strong>glabāšanas silosi tiks aprīkoti ar atsevišķām<br />
atputekļošanas sistēmām. Maksimālais putekļu saturs izplūdes gāzēs, kas nonāks<br />
atmosfērā, nepārsniegs 10 mg/Nm3.<br />
Materiālu transportēšanas konveijeri tiks <strong>uz</strong>stādīti nosegti, lai transportējamais<br />
materiāls tiktu pasargāts no atmosfēras nokrišņiem, kā arī tiks ierobežota materiālu<br />
putēšana. Materiālu transportēšanas konveijeri ir <strong>uz</strong>skatāmi par neorganizētu emisiju<br />
avotu.<br />
Akmeņogļu un naftas koksa <strong>uz</strong>glabāšanai tiks izmantots esošajā <strong>cementa</strong> ražotnē<br />
izveidotais laukums ar ietilpību 1000 t materiāla. No laukuma līdz malšanas dzirnavām<br />
cietais kurināmais tiks pārvietots ar autotransportu. Laukums ir <strong>uz</strong>skatāms par<br />
“Eiroprojekts”, 2007 87
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
neorganizēto emisiju avotu un emisijas ir atkarīgas no pārkrautā cietā kurināmā<br />
daudzuma.<br />
Šķidrā kurināmā tvertne ir paredzēta lietoto eļļu <strong>uz</strong>glabāšanai un tās ietilpība ir<br />
400 m 3 . Ogļūdeņražu emisijas ir atkarīgas no pārsūknētā kurināmā apjoma.<br />
Tiks izmantota esošā saiņotava, kuras modernizācijas projekts tiks pabeigts<br />
2007. gadā. Ir <strong>uz</strong>stādītas jaunas atputekļošanas iekārtas, pēc kurām izplūdes gāzēs<br />
putekļu saturs nepārsniegs 10-20 mg/Nm 3 .<br />
Cementa dzirnavas Nr. 4 un Nr. 5 ir aprīkotas ar separatoru un atputekļošanas<br />
filtru sistēmu. <strong>Jaunās</strong> atputekļošanas iekārtas nodrošinās izplūdes gāzēs putekļu saturu ne<br />
vairāk kā 10-20 mg/Nm 3 .<br />
Esošā klinkera novietne tiks izmantota nepieciešamības gadījumā un ir <strong>uz</strong>skatāma<br />
par neorganizētu putekļu emisijas avotu. Putekļu emisijas ir atkarīgas no pārkrautā<br />
klinkera daudzuma novietnē.<br />
3.11. Trokšņu un smaku veidošanās<br />
Smakas <strong>cementa</strong> rūpniecībai nav raksturīgas. MK izdotajos "Noteikumos par<br />
piesārņojošas darbības izraisīto smaku noteikšanas metodēm, kā arī kārtību, kādā<br />
ierobežo šo smaku izplatīšanos", ir noteikts, ka rūpnieciskajā zonā ir pieļaujamas 10<br />
smaku vienību liela smaku koncentrācija un dzīvojamās teritorijās – 5 vienības (OUe)<br />
(skat. 1. nodaļu). Tā kā nav identificēti nekādi specifiski izmeši ar asu smaku, kas būtu<br />
vērtējami pēc šīm cilvēka subjektīvās <strong>uz</strong>tveres vienībām, nevis pēc objektīviem<br />
koncentrāciju robežlielumiem, tad secinājumi par smakas iespējamību izdarāmi no gaisa<br />
piesārņojuma modelēšanas rezultātiem. Kā redzams (skat. V pielikumu), piesārņojuma<br />
koncentrācija nepārsniedz ne SO2, ne NO2 robežlielumus, tātad nevar tikt sasniegts arī<br />
smaku subjektīvās jūtamības slieksnis. Lai demonstrētu sacīto, piemēram, NO smakas<br />
olfaktometriskais detekcijas slieksnis ir 0,27 līdz 0,9 ppm. Tā kā 1 ppm atbilst 1,2 mg/m 3 ,<br />
tad cilvēks ar speciāli trenētu ožu organoleptiski var konstatēt smaku, ja koncentrācija ir<br />
ne mazāk par 330 μg/m 3 (cilvēka vidējā ožas jutība ir ap 1000 μg/m 3 ). Arī NO2 smakas<br />
organoleptiskais detekcijas slieksnis orientējoši tikpat liels, starp 1-6 ppm (1,88-11,28<br />
mg/m 3 ), un SO2 <strong>uz</strong>tveramība tāpat būtiski neatšķiras (0,5–0,8 ppm jeb 1,4–2,24 mg/m 3 )<br />
(www.mfe.govt.nz/publications/air/air-quality-tech-report-43). Tas nozīmē, ka cilvēka<br />
organoleptiskās smakas detekcijas slieksnis, kas pēc definīcijas ir 1 Oue, ir par kārtu<br />
augstāks nekā piesārņojuma robežlielums.<br />
Ar jaunās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> darbību saistītā autotransporta plūsmas pieauguma<br />
radītais troksnis apkārtējā teritorijā aplūkots 5.6. nodaļā “Autotransporta radītais troksnis<br />
un gaisa piesārņojums”.<br />
Ražošanas procesā jaunajā vietā būs divi galvenie trokšņa avoti – izejvielu<br />
dzirnavas ar aprīkojumu (skat. Nr. 12 I pielikumā) un <strong>cementa</strong> dzirnavas ar aprīkojumu<br />
(skat. Nr. 27 I pielikumā). Šo iekārtu radītā trokšņa izplatības <strong>novērtējums</strong> (skat.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 88
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
5.3. nodaļu) balstīts <strong>uz</strong> ražotāja LOESCHE oficiālajiem datiem par šo iekārtu trokšņa<br />
līmeni (32. un 33. tabula).<br />
32. tabula. Izejvielu dzirnavu agregātu radītā trokšņa maksimālie līmeņi<br />
Trokšņa avots Izmēri, t.sk H Spiediens dB Jauda dB<br />
Rotējošie padevēji 2,5x2,5x2 80<br />
Veltņu dzirnavas LM 48.4 12x12x21 97<br />
Transmisijas kārba 4x4x3,5 93<br />
Gaisa pūtējs 2x2x2,5 77<br />
Malšanas procesa ventilatora apvalks 9,5x8,5x7,5 81*<br />
Vibropadevējs 6,5x2x2,1 80<br />
Ķēdes kausu elevators 2,6x2,2x41 78<br />
Lentes konveijers 6x2x2 70<br />
Lentes konveijers zem atkritumu piltuves 11x2x2 70<br />
Putekļu filtrs 3x3x7 90<br />
Rotējošie vārsti 2x1,5x2,5 80<br />
* ar <strong>uz</strong>stādītu skaņas izolāciju<br />
33. tabula. Cementa dzirnavu agregātu radītā trokšņa maksimālie līmeņi<br />
Cementa dzirnavu agregāti Izmēri, t.sk H Spiediens dB Jauda dB<br />
Rotējošie padevēji 2,5x2,5x2 80<br />
Gaisa pūtējs 97 (*85)<br />
Veltņu dzirnavas LM 53.3+3 12x12x20 97<br />
Transmisijas kārba 4,5x4,5x4,5 93<br />
Gaisa pūtējs 2x2x2,5 77<br />
Malšanas procesa filtrs 28x12x19 82 *<br />
Malšanas procesa ventilatora apvalks 9x7x8,5 80 *<br />
Vibropadevējs 9x2x3,5 80<br />
Ķēdes kausu elevators 2,6x2,2x42 78<br />
Vibropadevējs ar magnētisko tvertni 3x2x2 80<br />
Lentes konveijers zem atkritumu piltuves 6x2x2 70<br />
Lentes konveijers 7,5x2x2 70<br />
Putekļu filtrs 3x3x7 90<br />
* ar <strong>uz</strong>stādītu skaņas izolāciju<br />
“Eiroprojekts”, 2007 89
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3.12. Uzņēmumā veidojošies atkritumi<br />
Karstās gāzes no rotācijas krāsns tiek novadītas priekšsildītājā un<br />
priekškalcinētājā, taču nelieli daudzumi no šī procesa gāzēm tiek novadīti by-pass<br />
sistēmā (apvedkanālā), kur gāzes tiek atdzesētas, sajaucot tās ar aukstu gaisu un<br />
izsmidzinot ūdeni. Atejošās gāzes tiek atputekļotas auduma filtros pirms izvadīšanas pa<br />
dūmvadu. By-pass (apvedkanāla) putekļi tiek savākti un transposrtēti <strong>uz</strong> silosu.<br />
Tehnoloģiski maksimāli iespējamais šo putekļu daudzums tiek padots <strong>uz</strong> <strong>cementa</strong><br />
dzirnavām, taču šādi izmantojamo putekļu apjoms ir ierobežots sakarā ar produkta<br />
kvalitātes prasībām.<br />
Prognozētie <strong>uz</strong>ņēmumā veidojošos atkritumu apjomi ir parādīti 34. tabulā.<br />
Prognoze ir balstīta <strong>uz</strong> līdzīgu <strong>uz</strong>ņēmumu datiem. Ir novērots, ka lielāki atkritumu<br />
veidošanās apjomi ir periodā, kad ražotni nodod ekspluatācijā, bet turpmākajos gados<br />
veidojošos atkritumu daudzums ievērojami samazinās.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 90
34. tabula. Prognozētie <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> jaunajā ražotnē veidojošos atkritumu veidi un apjomi<br />
Nr. Atkritumu<br />
klase<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
101313<br />
Atkritumu veids Izcelsmes avots<br />
By pass<br />
(apvedkanāla)<br />
putekļi (BPP)<br />
200140 Metāllūžņi<br />
200301<br />
130208<br />
150202<br />
160601<br />
200121<br />
170102<br />
Nešķiroti sadzīves<br />
atkritumi<br />
Lietotas eļļas<br />
Izlietoti naftas<br />
produktu adsorbenti<br />
(e.g. bonas,<br />
granulas).<br />
Nolietotie<br />
akumulatori<br />
Luminiscentās<br />
spuldzes<br />
Nolietotais<br />
oderējums<br />
By pass<br />
(apvedkanāla)<br />
filtrs<br />
Iekārtu<br />
<strong>uz</strong>stādīšana un<br />
apkope<br />
Dažādi sadzīves<br />
un ražošanas<br />
procesi<br />
Iekārtu apkope<br />
Naftas produktu<br />
piesārņojuma<br />
novēršanas<br />
pasākumi<br />
Transportlīdzekļu<br />
apkope<br />
Ražošanas un<br />
sadzīves ēku<br />
<strong>uz</strong>turēšana<br />
Klinkera krāsns<br />
apkope<br />
Bīstamība<br />
(atbilstoši MK<br />
noteikumiem)<br />
Nav bīstams<br />
Nav bīstams<br />
Nav bīstams<br />
Bīstams<br />
Bīstams<br />
Bīstams<br />
Bīstams<br />
Nav bīstams<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Uzglabāšana un apsaimniekošana<br />
Uzglabā silosā. Pievieno <strong>cementa</strong><br />
malšanas procesā.<br />
Uzglabā <strong>uz</strong>ņēmuma teritorijā.<br />
Nodod otrreizējās pārstrādes<br />
<strong>uz</strong>ņēmumiem<br />
Uzglabā sadzīves atkritumu<br />
konteineros; nodod licenzētam<br />
apsaimniekotājam<br />
Uzglabā eļļas tvertnēs; utilizē<br />
klinkera apdedzināšanas krāsnī<br />
Uzglabā īpašos konteineros; utilizē<br />
klinkera apdedzināšanas krāsnī<br />
Uzglabā <strong>uz</strong>ņēmuma teritorijā<br />
ierīkotā BA novietnē; nodod<br />
licenzētam BA apsaimniekošanas<br />
<strong>uz</strong>ņēmumam<br />
Uzglabā <strong>uz</strong>ņēmuma teritorijā<br />
ierīkotā BA novietnē; nodod<br />
Liepājas Demerkurizācijas centram<br />
Uzņēmuma teritorijā, kā pildviela<br />
var tikt izmantots teritorijas<br />
labiekārtošanai.<br />
Maksimālais<br />
daudzums<br />
gadā, tonnas<br />
Uzglabāšanas<br />
apjoms<br />
<strong>uz</strong>ņēmuma<br />
teritorijā,<br />
tonnas<br />
“Eiroprojekts”, 2007 91<br />
20 000<br />
500<br />
3000<br />
50<br />
10<br />
0.2<br />
0.2<br />
100<br />
2000<br />
30<br />
30<br />
10<br />
1<br />
1<br />
0.1<br />
100
9 150110 Eļļu iepakojums<br />
Eļļu izmantošana<br />
iekārtām<br />
Bīstams<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Uzglabāts <strong>uz</strong>ņēmuma teritorijā<br />
slēgtā telpā, izmanto atkārtoti vai<br />
nodod licenzētam BA<br />
apsaimniekošanas <strong>uz</strong>ņēmumam<br />
10 101313 Audumu filtri Iekārtu apkope Nav bīstams Slēgtā novietnē. 100 20<br />
11 191204<br />
12<br />
13<br />
14<br />
200303<br />
150110<br />
101301<br />
101314<br />
101399<br />
Gumijas konveijeru<br />
lentas<br />
Iekārtu <strong>uz</strong>turēšana<br />
un remonts<br />
Rodas periodiski<br />
Teritorijas <strong>uz</strong>kopjot<br />
<strong>uz</strong>kopšanas atkritumi <strong>uz</strong>ņēmuma<br />
Malšanas piedevu<br />
konteineri<br />
teritoriju<br />
Rodas no piedevu<br />
lietošanas<br />
<strong>uz</strong>ņēmuma<br />
Atkritumi <strong>cementa</strong><br />
ražošanas procesā<br />
Neliels nobirums<br />
(Izejvielu maisījuma,<br />
var veidoties<br />
klinkera, <strong>cementa</strong>,<br />
realizējot<br />
pildvielu,<br />
ražošanas procesu<br />
kaļķakmens, mālu,<br />
putekļu nobiras)<br />
Nav bīstams<br />
Nav bīstams<br />
Bīstams<br />
Nav bīstams<br />
Uzņēmuma teritorijā, līdz<br />
nodošanai licenzētam atkritumu<br />
apsaimniekošanas <strong>uz</strong>ņēmumam<br />
Tiek <strong>uz</strong>krāti <strong>uz</strong>ņēmuma teritorijā<br />
līdz apjomam, ko nodod licenzētam<br />
atkritumu apsaimniekošanas<br />
<strong>uz</strong>ņēmumam<br />
Uzņēmumā slēgtā novietnē līdz<br />
atgriešanai piegādātājam<br />
Uzglabāšana pārsegtā novietnē un<br />
tālāka otrreizējā izmantošana<br />
ražošanas procesā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 92<br />
1<br />
0.3<br />
15 15<br />
1000<br />
10<br />
50<br />
20<br />
1<br />
15
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Tā kā visas operācijas, kas saistītas ar izejvielu un kurināmā sagatavošanu ir<br />
verificētas un pārbaudītas praksē, teorētiski šajā posmā atkritumi var rasties tikai rupji<br />
pārkāpjot pārkraušanas un/vai <strong>uz</strong>glabāšanas noteikumus. Bez tam, pat avārijas<br />
gadījumā, visi atkritumi var tikt lokalizēti, savākti un pārstrādāti kopā ar<br />
pamatkurināmo klinkera apdedzināšanas procesā.<br />
Par būvdarbu veikšanu un montāžas darbiem <strong>SIA</strong> „CEMEX” slēgs līgumus ar<br />
apakš<strong>uz</strong>ņēmējiem par katru darbu veidu un/vai objektu atsevišķi, nododot atbildību<br />
par būvgružu apsaimniekošanu apakš<strong>uz</strong>ņēmējam.<br />
Arī par metāllūžņu savākšanu un apsaimniekošanu <strong>uz</strong>ņēmums slēgs līgumus<br />
ar apakš<strong>uz</strong>ņēmējiem par katru objektu atsevišķi. Metāllūžņi pēc to standartizācijas<br />
galvenokārt nonāks A/S Liepājas Metalurgs, kur tos pārkausēs.<br />
Atsevišķu būvju demontāžas darbu gaitā izveidojušos būvgružus daļēji<br />
paredzēts sasmalcināt un izmantot planēšanas (būvlaukuma līdzināšanas) vai<br />
pievedceļu ierīkošanas darbos.<br />
3.13. Inženierkomunikācijas un infrastruktūra<br />
Elektroenerģijas apgādei tiks izmantotas gan esošās inženierkomunikācijas,<br />
gan sadarbībā ar VAS „Latvenergo” tiks <strong>uz</strong>stādīta jauna apakšstacija ar jaudu<br />
50 MVA, kā arī divi transformatori ar jaudu 25 MVA katrs.<br />
Dzeramā ūdens nodrošināšanai operators veiks pieslēgumu pie <strong>SIA</strong> „Brocēnu<br />
Siltums” ūdens apgādes sistēmas. Pieslēgums tiks veikts arī pie sadzīves notekūdeņu<br />
kanalizācijas sistēmas. Tehniskais ūdens iekārtām tiks ņemts no esošajā ražotnē<br />
izbūvētās sūkņu stacijas un ūdensapgādes sistēmas, kas tiks pagarināta 1,5 m dziļumā<br />
zem zemes līdz jaunajai <strong>cementa</strong> rūpnīcai.<br />
Uz <strong>SIA</strong> „Cemex” jauno ražotni vedīs gan autoceļi, gan dzelzceļš. Dzelzceļa<br />
pārvadājumi plānoti galvenokārt objekta ekspluatācijas laikā, turpretī autoceļi tiks<br />
lietoti gan ražotnes būvniecības, gan tās ekspluatācijas laikā. Kaļķakmens un māla<br />
piegādes maršruti parādīti 50. attēlā (5.6. nodaļā).<br />
Paredzētās inženierkomunikācijas – gan esošās ar un bez pārveidojumiem, gan<br />
jaunveidojamās – grafiski attēlotas I un III pielikumā.<br />
Ņemot vērā faktu, ka pārvadāt paredzēts ļoti daudz kravu, autoceļam jābūt ar<br />
cieto (asfalta) segumu. Pievedceļi jāierīko atbilstoši pastāvošajiem normatīviem. Tiem<br />
obligāti jābūt ar novadgrāvjiem abās autoceļu pusēs. Ņemot vērā faktu, ka pa<br />
autoceļiem tiks piegādāta lielākā daļa no izejvielām, t.sk. arī alternatīvais kurināmais<br />
(ieskaitot bīstamos atkritumus), ir jāparedz iespēja avārijas gadījumā noslēgt<br />
virszemes ūdens plūsmu novadgrāvjos, lai piesārņojums kopā ar ūdeni neizkļūtu ārpus<br />
Cemex teritorijas, tas ir, pēc iespējas mazāk piesārņotu apkārtējo <strong>vidi</strong>. Šajā ziņā<br />
plānotā apbūve izvietota vietā, kas ir tuvu ideālai, jo praktiski visu virszemes noteci<br />
var noslēgt vienā vietā (<strong>SIA</strong> „Cemex” piederošās teritorijas pašā ziemeļrietumu stūrī).<br />
Pēc jaunās klinkera krāsns Nr. 5 nodošanas ekspluatācijā galvenās kravas tiks<br />
transportētas divās plūsmās – ārējā un iekšējā. Savukārt, ārējā autotransporta plūsma<br />
paredzēta gan pa jau esošo asfaltēto autoceļu (gatavā produkcija gan iesaiņotā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 93
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
(maisos), gan neieIzesaiņotā veidā), gan pa autoceļu, ko paredzēts ierīkot (tā saucamā<br />
jaunā līnija). Pa jauno autoceļu plānots transportēt izejvielas (kaļķakmeni, mālus,<br />
smilti), alternatīvo kurināmo un gatavo produkciju neiesaiņotā veidā. Iekšējā<br />
transporta plūsma iekļauj plāvas, ģipšakmens, ogļu un alternatīvā kurināmā (lietoto<br />
eļļu) pārvadājumus no esošās ražotnes līdz krāsnij Nr. 5.<br />
Lai pēc iespējas izvairītos no vairākkārtējas kravu pārkraušanas, izejvielu un<br />
kurināmā ievešanai <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā plānots speciāls iekšējais dzelzceļa atzars (skat.<br />
I pielikumu).<br />
Ierīkojot gan automašīnu pievedceļus, gan jaunu dzelzceļa atzaru,<br />
nepieciešams ievērot aizsargjoslu likuma prasības. Esošajiem ceļiem – asfaltētajam<br />
ceļam (Liepnieku ielai) no <strong>SIA</strong> „Cemex” līdz Rīgas – Liepājas šosejai un lauku ceļam<br />
(Meža ielas turpinājumam) ir pašvaldības ceļu statuss un to aizsargjosla ir noteikta 30<br />
m platumā. Aizsargjoslas platums ap esošo dzelzceļa līniju ir 50 metru (skat.<br />
1. nodaļu)<br />
Saskaņā ar MK izdotajiem „Bīstamo kravu pārvadājumu noteikumiem”<br />
bīstamie atkritumi, kurus paredzēts piegādāt ar automašīnām, pieskaitāmi 3., 4.1. un<br />
5.1. bīstamības klasei (skat. 1. nodaļu). Bīstamo kravu auto pārvadājumus jāveic<br />
atbilstoši Latvijai saistošā Eiropas valstu nolīguma par bīstamo kravu<br />
starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) prasībām. Autotransporta<br />
līdzekļa sastāvā, kurš pārvadā bīstamo kravu, nedrīkst būt vairāk par vienu piekabi vai<br />
puspiekabi. Lai apliecinātu attiecīgā autotransporta līdzekļa atbilstību, autocisternai,<br />
autotransporta līdzeklim ar noņemamu cisternu un baterijtransportlīdzeklim, ja to<br />
ietilpība pārsniedz 1m 3 , autotransporta līdzeklim ar cisternkonteineru, ja tā ietilpība<br />
pārsniedz 3m 3 , nepieciešams atbilstības sertifikāts.<br />
Saskaņā ar MK izdotajiem „Noteikumiem par bīstamo kravu pārvadāšanu pa<br />
dzelzceļu” daļa no pārvadāmajām kravām pieskaitāma 3., 4.1. un 5.1. bīstamības<br />
klasei (skat. 1. nodaļu).<br />
Saskaņā ar MK izdotajiem „Noteikumiem par drošības konsultantu<br />
(padomnieku) norīkošanu, to profesionālo kvalifikāciju un darbību bīstamo kravu<br />
pārvadājumu jomā” plānotajā objektā jānorīko drošības konsultanti (padomnieki)<br />
(skat. 1 nodaļu).<br />
Lai neizplatītu bīstamos izejmateriālus tālāk par pārkraušanas vietu, jāievēro<br />
MK izdotie „Noteikumi par kravu pieņemšanu pārvadāšanai pa dzelzceļu” (skat.<br />
1. nodaļu).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 94
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
3.14. Plānotā darbība esošajā <strong>uz</strong>ņēmumā pēc jaunās<br />
<strong>rūpnīcas</strong> izbūves<br />
Pēc jaunās <strong>cementa</strong> ražotnes nodošanas ekspluatācijā esošās klinkera<br />
apdedzināšanas krāsns Nr. 4 darbība tiks apturēta. Netiks ekspluatēti arī visi<br />
tehnoloģiskie posmi, kas saistīti ar klinkera izejvielu duļķa sagatavošanu slapjajam<br />
procesam t.i. mālu duļķotava, kaļķakmens drupināšana, duļķa dzirnavas un duļķu<br />
baseins. Arī esošais klinkera dzesētājs „Volga” netiks ekspluatēts pēc krāsns darbības<br />
apturēšanas.<br />
Pašlaik jau ir <strong>uz</strong>sākta nevajadzīgo ēku un būvju demontāža (gan ražotnes, gan<br />
katlu mājas vecie skursteņi, vecā elektrofiltru ēka, citas mūra konstrukcijas), kas<br />
pakāpeniski tiks arī turpināta, par augstāko prioritāti <strong>uz</strong>skatot to ēku demontāžu, kuras<br />
rada lielāku risku.<br />
Autoceļi, ūdens un kanalizācijas cauruļvadi, kā arī elektroapgāde esošajai<br />
<strong>rūpnīcas</strong> teritorijai un administrācijas ēkai ir labā stāvoklī un tos varēs izmantot<br />
nākotnē, attīstot gan rūpnieciskus objektus, gan izīrējot birojus.<br />
Uzsākot jaunās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> darbību, tiks izmantota virkne iekārtu un<br />
konstrukciju, kas atrodas esošajā <strong>cementa</strong> rūpnīcā:<br />
� horizontālās <strong>cementa</strong> dzirnavas Nr. 4 un Nr. 5;<br />
� esošie <strong>cementa</strong> silosi Nr. 5, Nr. 6, Nr. 7 un Nr. 8;<br />
� <strong>cementa</strong> saiņotava;<br />
� klinkera un ģipšakmens novietne;<br />
� akmeņogļu/petrokoksa laukums;<br />
� kompresoru stacija.<br />
Horizontālās <strong>cementa</strong> dzirnavas Nr. 4 un Nr. 5 tiek aprīkotas ar separatoru,<br />
kas <strong>uz</strong>labos gan <strong>cementa</strong> kvalitāti, gan dzirnavu ražību. Ir paredzēts šīs divas<br />
dzirnavas izmantot arī pēc jaunās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> palaišanas. Klinkers malšanai tiek<br />
pievests ar iekšējo autotransportu.<br />
Esošie <strong>cementa</strong> silosi Nr. 5, Nr. 6, Nr. 7 un Nr. 8. Šajos silosos transportēs<br />
horizontālajās dzirnavās Nr. 4 un Nr. 5 saražoto cementu. No šiem silosiem cements<br />
tiks transportēts <strong>uz</strong> saiņotavu.<br />
Cementa saiņotava tika modernizēta 2006. gadā un tiks izmantota arī<br />
turpmāk.<br />
Klinkera un ģipšakmens novietne tiks izmantota arī pēc jaunās <strong>cementa</strong><br />
<strong>rūpnīcas</strong> palaišanas. Klinkera novietnē tiks <strong>uz</strong>glabāts klinkers, kas paredzēts malšanai<br />
horizontālajās <strong>cementa</strong> dzirnavās Nr. 4 un Nr. 5. Ģipšakmens novietne tiks izmantota<br />
kā ģipšakmens nokraušanas punkts no dzelzceļa transporta. Daļa ģipšakmens tiks<br />
izmantota jau esošajās <strong>cementa</strong> dzirnavās, pārējo ar iekšējo autotransportu transportēs<br />
līdz jaunajai <strong>cementa</strong> rūpnīcai.<br />
Akmeņogļu/petrokoksa laukums tiks izmantots arī turpmāk un tajā tiks<br />
nokrautas ogles no dzelzceļa transporta. Ogļu/petrokoksa dzirnavas tiks <strong>uz</strong>stādītas<br />
“Eiroprojekts”, 2007 95
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
jaunajā ražotnē un līdz dzirnavām kurināmais tiks transportēts ar iekšējo<br />
autotransportu.<br />
Kopresoru stacijā trīs kompresori, kas ražo saspiestu gaisu materiālu<br />
transportēšanai pa tehnoloģiskajām līnijām. Tie tiks lietoti arī turpmāk.<br />
Esošās ražotnes iekārtas, kuras plānots izmantot arī turpmāk, ir tehniski<br />
apmierinošā stāvoklī un ir izmantojamas turpmākai darbībai.<br />
3.15. Limitējošo faktoru analīze<br />
Siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju kvotu pieejamība<br />
Jaunā <strong>cementa</strong> rūpnīca līdzīgi kā jebkura cita ES <strong>cementa</strong> rūpnīca, kura pati<br />
ražo klinkeru, savu darbību var veikt tikai gadījumā, ja tiek piešķirtas SEG emisiju<br />
kvotas ražošanas nodrošināšanai. SEG emisiju kvotas cena emisiju tirdzniecības<br />
sistēmā deficīta apstākļos var sasniegt 30 – 50 EUR/t, kas ir salīdzināma ar paša<br />
<strong>cementa</strong> ražošanas izmaksām. Pērkot SEG emisiju kvotas tirgū, <strong>cementa</strong> pašizmaksa<br />
ievērojami pārsniedz <strong>cementa</strong> cenas kaimiņvalstīs, līdz ar to saražotais cements<br />
būvmateriālu tirgū vairs nav pārdodams.<br />
Pašvaldības akcepts jaunajai <strong>cementa</strong> rūpnīcai<br />
Pēc Vides pārraudzības valsts biroja atzinuma, pašvaldībai ir jāpieņem<br />
lēmums par paredzētās darbības akceptu. Gadījumā, ja pašvaldība paredzēto darbību<br />
neakceptē, paredzētā darbība nav realizējama.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 96
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
4. Esošās situācijas raksturojums paredzētās<br />
darbības vietā<br />
4.1. <strong>Jaunās</strong> <strong>rūpnīcas</strong> vieta un tai pieguļošās teritorijas<br />
Autoceļš Rīga – Saldus – Liepāja Brocēnu pilsētas teritoriju sadala divās<br />
daļās. Ziemeļu pusē no autoceļa atrodas rūpniecības un ražošanas zona, kurā izvietoti<br />
Saldus rajona lielākie rūpniecības objekti – <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong>, u.c. Dienvidu pusē<br />
izvietojusies Brocēnu pilsēta ar administratīvajām, izglītības, kultūras, medicīnas,<br />
sakaru, tirdzniecības un citām pakalpojumu iestādēm, centriem un organizācijām. Lai<br />
arī šīs daļas teritoriāli atrodas tuvu viena otrai, minētais autoceļš un meža josla, kā arī<br />
valdošie dienvidrietumu un rietumu vēji mazina šīs rūpniecības zonas vizuālo un<br />
psiholoģisko spiedienu <strong>uz</strong> pilsētas iedzīvotājiem un tās viesiem. Pilsētā jūtama aktīva<br />
sabiedriskā, kultūras un sporta dzīve, darbojas vairāk nekā desmit biedrības un<br />
nodibinājumi. Administratīvās, izglītības, kultūras un tirdzniecības iestādes<br />
galvenokārt izvietojušās ap svarīgāko ielu Brocēnos – Lielcieceres ielu, ko iekļauj<br />
dzīvojamo māju apbūve.<br />
Galvenokārt visi sabiedriskie objekti atrodas 1 – 1,5 km attālumā no esošā un<br />
jaunbūvējamā rūpniecības objekta CEMEX, izņemot CEMEX viesnīcu Cieceres ezera<br />
ziemeļaustrumu krastā, kas atrodas 500 – 700 m no esošās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong>.<br />
Svarīgākie sabiedriskie centri un objekti Brocēnos ir:<br />
� Brocēnu novada Dome (Lielcieceres ielā 3);<br />
� Brocēnu kultūras centrs (Lielcieceres ielā 10);<br />
� Brocēnu vidusskola (Kurzemes pussalā Brocēnu ezera krastā, Ezera<br />
iela 6);<br />
� Cieceres ezera smaiļošanas, airēšanas, kanoe centrs (pie Brocēnu<br />
vidusskolas);<br />
� Brocēnu stadions (Ezera ielā);<br />
� CEMEX Ledus halle (Ezera ielā 1);<br />
� Brocēnu Sporta skola (Ezera ielā 1);<br />
� pirmsskolas izglītības iestāde ”Mūsmājas” (Lielcieceres ielā 13a);<br />
� specializētā pirmskolas izglītības iestāde „Varavīksne” (Kalna ielā 1);<br />
� Brocēnu ambulance (Skolas ielā 9);<br />
� Brocēnu pilsētas bibliotēka (Lielcieceres ielā 10);<br />
� Brocēnu vecā estrāde;<br />
� Brocēnu pludmale.<br />
Cieceres ezera austrumu krasts, kas atrodas Brocēnu pilsētas teritorijā ar šeit<br />
esošo estrādi, takām un pludmali ir iecienīta pastaigu un atpūtas vieta.<br />
Pašlaik Brocēnu novada teritorijas plānojums 2004. – 2016. gadam ir izstrādes<br />
procesā un šo plānu paredzēts apstiprināt 2007. gada vidū. Paredzētās darbības<br />
īstenošanai nepieciešamo un tām pieguļošo zemju lietojuma veids <strong>uz</strong> paredzētās<br />
“Eiroprojekts”, 2007 97
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
darbības īstenošanas sākumu pagaidām nav nosakāms, jo spēkā esošajos teritoriju<br />
plānojumos zemes lietojuma veidi ir noteikti atbilstoši spēku zaudējušajiem MK<br />
noteikumiem Nr. 344 “Nekustamā īpašuma lietošanas mērķu noteikšanas un<br />
sistematizācijas kārtība” (31.07.2001.) un spēkā esošie MK noteikumi Nr. 496<br />
“Nekustamā īpašuma lietošanas mērķu klasifikācija un nekustamā īpašuma lietošanas<br />
mērķu noteikšanas un maiņas kārtība” (20.06.2006.) prasa pēc 2007. gada 1. janvāra<br />
klasificēt zemes lietojumu citādi (skat. 1. nodaļu). Novecojušie zemes lietojuma veidi<br />
esošā plānojuma projekta redakcijā doti 56. attēlā (5.13. nodaļā).<br />
4.2. Meteoroloģisko apstākļu raksturojums<br />
Brocēni atrodas Austrumkursas augstienē, mēreni vēsā un mitrā Latvijas<br />
klimatiskajā rajonā. Pēc Saldus novērojumu stacijas datiem (skat. LVMĢA izziņu<br />
Nr.4-6/308 VII pielikumā) gada vidējā gaisa temperatūra ir +5,9°C. Gada gaitā<br />
visaukstākie mēneši ir janvāris un februāris (7. attēls). Janvāra mēneša vidējā gaisa<br />
temperatūra ir -4,1°C un vidējā minimālā gaisa temperatūra ir -6,9°C. Februāra vidējā<br />
gaisa temperatūra ir -4,3°C un vidējā minimālā gaisa temperatūra ir -7,3°C.<br />
Vissiltākais ir jūlijs ar mēneša vidējo gaisa temperatūru +16,5°C un vidējo maksimālo<br />
gaisa temperatūru 21,5°C. Līdz šim novērotā gada absolūti minimālā gaisa<br />
temperatūra ir -36°C, absolūti maksimālā gaisa temperatūra ir +34°C.<br />
Temperatūra, C o<br />
40.0<br />
30.0<br />
20.0<br />
10.0<br />
0.0<br />
-10.0<br />
-20.0<br />
-30.0<br />
-40.0<br />
I II III IV V VI VII VIII IX X XI XII<br />
Vidējā Vidējā maksimālā Absolūti maksimālā<br />
Vidējā minimālā Absolūti minimālā<br />
7. attēls. Gaisa temperatūras gada gaita<br />
“Eiroprojekts”, 2007 98
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Gadā nokrišņi iespējami vidēji katru otro dienu. Gada nokrišņu summa ir<br />
646 mm. Visvairāk nokrišņu ir jūlijā – mēneša nokrišņu summa ir 83 mm, vismazāk –<br />
februārī un martā – mēnešu nokrišņu summa atbilstoši 31 un 33 mm (8. attēls).<br />
Nokrišņu summa, mm<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
I II III IV V VI VII VIII IX X XI XII<br />
8. attēls. Atmosfēras nokrišņu gada gaita<br />
Nokrišņu summa Dienu skaits ar nokrišņiem<br />
Gada vidējais gaisa relatīvais mitrums ir 82%, vismazākais mitruma saturs<br />
gaisā ir maijā – vidēji mēnesī 70%, vislielākais – novembrī un decembrī – 90%.<br />
Austrumkursas augstienē salīdzinoši bieži ir vērojama migla. Siltajā gadalaikā tā var<br />
būt vidēji 3-7, maksimāli 8-14 dienas mēnesī. Aukstajā gadalaikā migla ir biežāk –<br />
vidēji 7-10, maksimāli 13-18 dienas mēnesī.<br />
Dienās ar sauli tās faktiskais spīdēšanas ilgums vidēji gadā ir ap 43% no<br />
iespējamā saules spīdēšanas ilguma (skaidrā laikā). Visvairāk saulaino dienu (28–30)<br />
ir laikā no maija līdz augustam, tad saule spīd vidēji 8-10 stundas dienā. Decembrī un<br />
janvārī 10-11 dienās ar sauli tā spīd vidēji tikai 3 stundas dienā.<br />
Gan gadā kopumā, gan atsevišķās sezonās valdošie ir dienvidrietumu vēji (9.<br />
un 10. attēls). Lielākais vēja ātrums ir decembrī un janvārī (mēnesī vidēji 4,2 un 4,3<br />
m/s), mazākais – jūlijā un augustā (mēnesī vidēji 3,2 m/s). Vislielākais līdz šim<br />
novērotais vēja ātrums ir 20 m/s, brāzmas – 34 m/s.<br />
Stabila sniega sega izveidojas vidēji 22. decembrī un izzūd 13. martā.<br />
Vislielāko biezumu sniega sega sasniedz februāra otrajā pusē – vidēji 11 cm. Līdz šim<br />
novērotais vislielākais sniega segas biezums ir 47 cm.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 99<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Dienu skaits
4.0<br />
3.7<br />
3<br />
4.5<br />
3.7<br />
R<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
ZR<br />
DR<br />
Z<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
3.3<br />
0 3<br />
D<br />
3.6<br />
“Eiroprojekts”, 2007 100<br />
ZA<br />
DA<br />
vidējais vēja ātrums (m/s) dotajā vēja virzienā<br />
bezvēja atkārtošanās (%)<br />
9. attēls. Vēju roze aukstajos gada mēnešos (decembris, janvāris, februāris)<br />
3.7<br />
A<br />
3.7<br />
3.3
3.4<br />
2.9<br />
2.9<br />
5<br />
3.9<br />
R<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
ZR<br />
DR<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0 5<br />
“Eiroprojekts”, 2007 101<br />
2.7<br />
Z<br />
D<br />
2.5<br />
ZA<br />
DA<br />
vidējais vēja ātrums (m/s) dotajā vēja virzienā<br />
bezvēja atkārtošanās (%)<br />
10. attēls. Vēju roze siltajos gada mēnešos (jūnijs, jūlijs, augusts)<br />
Piesārņojuma izkliedei nelabvēlīgu meteoroloģisko apstākļu raksturojums dots<br />
5.2. nodaļā.<br />
2.5<br />
A<br />
2.9<br />
2.3
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
4.3. Teritorijas ģeoloģiskā <strong>uz</strong>būve, hidroģeoloģiskie un<br />
inženierģeoloģiskie apstākļi<br />
Ģeoloģiskais raksturojums<br />
Objekts atrodas Austrumkursas augstienē ar stipri artikulētu reljefu, tā<br />
saucamās Saldus pauguraines centrālajā daļā. Mūsdienu reljefu galvenokārt veido sīki<br />
un vidēji pauguri, kas bieži koncentrēti grupās un atsevišķos paugurmasīvos. Tipiska<br />
Saldus pauguraines ainava redzama 11. attēlā. Relatīvā augstuma izmaiņas<br />
galvenokārt atrodas 5 – 10 m robežās, bet, ņemot vērā Cieceres ezera ieplaku<br />
(12. attēls), tās sasniedz 15 – 20 metrus. Savukārt, zemes virsmas reljefa absolūtais<br />
augstums mainās robežās no aptuveni 100 m vjl Cieceres ezera krastā līdz 120 m vjl<br />
viļņotajā līdzenumā Brocēnu apkārtnē. Saldus pauguraines centrālā daļa ir teritorija ar<br />
vislielāko absolūto augstumu Austrumkursas augstienē.<br />
11. attēls. Tipiska Saldus pauguraines ainava<br />
“Eiroprojekts”, 2007 102
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
12. attēls. Cieceres ezers: skats <strong>uz</strong> dien<strong>vidi</strong>em no Liepājas – Rīgas autoceļa<br />
Plānotās ražotnes teritorijā zemes virsmas absolūtās atzīmes mainās no 108 –<br />
110 m dzelzceļa <strong>uz</strong>bēruma tuvumā līdz aptuveni 121 – 122 m vjl teritorijas<br />
dienvidaustrumos. Apskatāmās teritorijas centrālajā daļā ir lokāla rakstura reljefa<br />
paaugstinājums (kore), no kura <strong>uz</strong> dien<strong>vidi</strong>em – dienvidrietumiem ir relatīvi plašs<br />
pazeminājums.<br />
Esošās ražotnes teritorijā un tās tuvākajā apkārtnē reljefs pilnībā izmainīts<br />
(izlīdzināts un <strong>uz</strong>bērts) cilvēka darbības rezultātā, bet zemes virsmas absolūtās<br />
atzīmes svārstās 107 – 110 m robežās vjl.<br />
Ģeoloģiskā <strong>uz</strong>būve<br />
Brocēnu apkārtnes ģeoloģiskā griezuma augšējo daļu veido augšperma un<br />
augšdevona nogulumieži, kā arī kvartāra nogulumi. Zemkvartāra virsmā atsedzas<br />
augšdevona Šķērveļa svītas nogulumieži, Cieceres ezera ieplakā – augšdevona<br />
Ketleru svītas veidojumi, bet nedaudz <strong>uz</strong> rietumiem no esošās <strong>rūpnīcas</strong> – arī<br />
augšperma Naujoji Akmenes svītas nogulumieži (13. attēls). Kvartāra nogulumi<br />
galvenokārt pārstāvēti ar augšējā pleistocēna Latvijas svītas un viduspleistocēna<br />
Kurzemes svītas limnoglaciālajiem un glacigēnajiem nogulumiem, kā arī mūsdienu<br />
(holocēna) veidojumiem – purvu nogulumiem, upju (aluviālajiem) un ezeru<br />
(limniskajiem) veidotajiem nogulumiem un cilvēka darbības (tehnogēnajiem)<br />
produktiem jeb <strong>uz</strong>bērumu (14. un 15. attēls).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 103
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
13. attēls. Pamatiežu ģeoloģiskā karte (izkopējums no „Latvijas ģeoloģiskā karte.<br />
Mērogs 1 : 200 000. 32. lapa – Jelgava”)<br />
Brocēnu un Saldus apkārtnē, t.sk. arī plānotās <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā, pamatiežu<br />
virsma galvenokārt atrodas 99 – 104 m vjl, ievērojami (līdz 55 – 65 m vjl)<br />
pazeminoties ielejveida iegra<strong>uz</strong>umā (subglaciālajā vagā), kurā, cita starpā, izvietojas<br />
Cieceres ezers. Esošās <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā pamatiežu virsma relatīvi nelīdzena, ar vērā<br />
ņemamām absolūto atzīmju svārstībām (apmēram 90 – 100 m vjl).<br />
Augšējā devona Ketleru svītas nogulumieži zemkvartāra virsmā atsedzas<br />
Cieceres ezera apkārtnē, bet objekta teritorijā ir pārklāti ar augšdevona Šķērveļa svītas<br />
veidojumiem. Pārstāvēti Ketleru svītas nogulumieži ar māliem, aleirolītiem,<br />
smalkgraudainiem smilšakmeņiem. Svītas maksimālais biezums var sasniegt 47 m<br />
(Valsts ģeoloģijas dienests 2001), bet izpētītajā teritorijā tas nepārsniedz 30 m.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 104
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Šķērveļa svītas nogulumieži izplatīti relatīvi plaši, zemkvartāra virsmā<br />
atsedzas teritorijā no Brocēniem dienvidos (t.sk. arī paredzētās būvniecības teritorijā)<br />
un gandrīz līdz Sātiņiem ziemeļos. Svītu veido smilšaini dolomīti, domerīti, kā arī<br />
māli, smalkgraudaini un vidēji graudaini smilšakmeņi un aleirolīti. Nogulumu<br />
maksimālais biezums ir 18 metri (Valsts ģeoloģijas dienests 2001). Augšdevona<br />
Ketleru un Šķērveļa svītu nogulumi veido vienotu terigēno iežu kompleksu (kopā ar<br />
apakškarbona Lētīžas svītu).<br />
Teritorijā starp Brocēniem un Saldu plaši izplatīti augšējā perma Naujoji<br />
Akmenes svītas kaļķakmeņi (agrāk dēvēti par cehšteina kaļķakmeņiem), kas pārklāj<br />
gan apakškarbona, gan augšdevona iežus (13. attēls). Naujoji Akmenes svīta nav<br />
viendabīga, tās sastāvā izdala četras ridas: smilšaino un mālaino kaļķakmeņu,<br />
zemjaino kaļķakmeņu, organogēno un dolomitizēto kaļķakmeņu un ceturto – dolomītu<br />
ridu. Produktīvo slāņkopu parasti veido divas vidējās ridas, kuru kopējais biezums<br />
mainās no 8 līdz 30 m. Apskatāmā reģiona perma kaļķakmeņi nodrošina visus<br />
patērētājus Latvijā ar izejvielām, kuras nepieciešamas <strong>cementa</strong>, klinkera,<br />
silikātķieģeļu un gaiskaļķu ražošanā, cukura rūpniecībā, kaļķu miltu ieguvei un<br />
metalurģijā.<br />
Visus augstāk minētos nogulumiežus pārklāj kvartāra sistēmas veidojumi,<br />
kuru kopējais biezums ir stipri nevienmērīgs, tomēr parasti nepārsniedz 20 metrus.<br />
Izņēmums ir ielejveida iegra<strong>uz</strong>umi (galvenokārt <strong>uz</strong> dien<strong>vidi</strong>em no Brocēniem), kā arī<br />
atsevišķi iecirkņi <strong>uz</strong> ziemeļiem no objekta (piemēram, mālu atradņu “Brocēni” un<br />
“Caunes” teritorijās), kuros šo nogulumu biezums var sasniegt 40 un pat vairāk metru.<br />
Joslā no Cieceres ezera līdz Satiķiem kvartāra nogulumu sega ir plāna (2 – 5 m), bet<br />
objekta teritorijā tās biezums atrodas 13 – 20 m robežās. Kvartāra nogulumu sega ir<br />
veidojusies galvenokārt ledāju darbības rezultātā, turklāt vislielākā loma pieder<br />
pēdējam kontinentālajam apledojumam un tā kušanas ūdeņiem.<br />
Kvartāra nogulumi pārstāvēti ar vidējā pleistocēna Kurzemes leduslaikmeta<br />
nogulumiem, kas veidojušies gan tiešas ledāja (glacigēnie nogulumi), gan ledāja<br />
kušanas ūdeņu darbības rezultātā (fluvioglaciālie nogulumi), kā arī augšējā<br />
pleistocēna Latvijas leduslaikmeta veidojumiem – glacigēnajiem, fluvioglaciālajiem<br />
un limnoglaciālajiem (nogulsnējušies ledāja kušanas ūdeņu veidotos mierīga ūdens<br />
baseinos) nogulumiem (14. un 15. attēls).<br />
Vidējā pleistocēna Kurzemes svītas nogulumi saglabājušies galvenokārt<br />
pamatiežu virsmas pazeminājumos, it īpaši, <strong>uz</strong> rietumiem no Cieceres ezera.<br />
Glacigēnie nogulumi pārstāvēti ar zilganpelēku un zaļganpelēku blīvu, cietu un cieti<br />
plastisku smilšmālu un/vai mālsmilti ar ievērojamu grants un oļu piejaukumu<br />
(morēnu). Morēnas biezums atrodas 0,5 – 15 m robežās. Savukārt, fluvioglaciālie<br />
nogulumi pārstāvēti ar dažādas graudainības smilti un granti, kā arī ar to maisījumiem<br />
dažādās attiecībās. Šie nogulumi parasti ir glaciotektoniski deformēti, bet to kopējais<br />
biezums var sasniegt 20 metrus (Valsts ģeoloģijas dienests 2001.) Plānotās apbūves<br />
teritorijā Kurzemes svītas fluvioglaciālo nogulumu biezums ir neliels, nepārsniedzot<br />
dažus metrus.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 105
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
14. attēls. Kvartāra nogulumu ģeoloģiskā karte (izkopējums no „Latvijas ģeoloģiskā<br />
karte. Mērogs 1 : 200 000. 32. lapa – Jelgava”)<br />
“Eiroprojekts”, 2007 106
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Augšējā pleistocēna Latvijas svītas nogulumi izpētes teritorijā un tās tuvākajā<br />
apkārtnē izplatīti ļoti plaši. Pauguru kodolos ieguļ aleirītu, smilts un grants slāņi<br />
(fluvioglaciālie nogulumi). Pēdējā apledojuma morēnas smilšmāls un mālsmilts<br />
parasti ir pārsedzošais slānis, tomēr atsevišķu pauguru virsotnēs šo nogulumu nav.<br />
Hipsometriski nedaudz zemākajā teritorijas daļā ledāja veidoto reljefa saposmojumu<br />
izlīdzina pārsedzošie lokālo ledāja kušanas ūdeņu baseinu māli, aleirīti un<br />
smalkgraudaina smilts (limnoglaciālie nogulumi).<br />
Fluvioglaciālie nogulumi, kas ledāja darbības rezultātā bieži vien ir sakrokoti,<br />
dažkārt veido pauguru lielāko daļu, citreiz ieguļ starpslāņu un/vai lēcu veidā.<br />
Pārstāvēti šie nogulumi galvenokārt ar dažādgraudainu smilti ar grants, oļu un<br />
laukakmeņu piejaukumu. Atsevišķās vietās izplatītas arī smalkgraudainas smiltis un<br />
pat aleirīti. Ņemot kopumā, šo nogulumu biezums nav liels un parasti nepārsniedz<br />
dažus metrus.<br />
Augšpleistocēna glacigēnie nogulumi jeb morēna izplatīti apskatāmajā<br />
teritorijā ļoti plaši. Atšķirībā no Kurzemes leduslaikmeta morēnas, šiem nogulumiem<br />
raksturīga sarkanbrūna krāsa, mīksti līdz sīksti plastiska konsistence un relatīvi neliels<br />
grants un oļu piejaukums (līdz 10 %). Morēna satur smilts un smilts – grants materiāla<br />
starpslāņus un/vai lēcas biezumā no dažiem milimetriem līdz dažiem desmitiem<br />
centimetru. Objekta teritorijā morēnas slāņu biezums ir mainīgs, tomēr nekad<br />
nepārsniedz 12 metrus.<br />
Apskatāmajā teritorijā tāpat plaši izplatīti ir arī limnoglaciālie nogulumi, kas<br />
pārstāvēti ar māliem, aleirītiem un smalkgraudainām smiltīm, kā arī to dažādām<br />
kombinācijām (15. attēls). Vispazīstamākais šo nogulumu pārstāvis ir tā saucamie<br />
slokšņu māli – sīku smalkgraudainas smilts un/vai aleirītu un mālu slānīšu mija. Šī ir<br />
tā saucamā Saldus – Amulas iekšledāja baseina mālu un aleirītu slāņkopa, kas<br />
aptuveni 10 km platā joslā stiepjas <strong>uz</strong> ziemeļiem no Cieceres ezera (14. attēls). Šo<br />
nogulumu vidējais biezums ir daži metri, maksimālais zināmais biezums „CEMEX”<br />
teritorijā – 12,6 m, bet atsevišķās vietās sasniedz 20 – 30 un pat vairāk metru (mālu<br />
atradnes „Brocēni – II” teritorijā – 32,5 m).<br />
Ģeoloģiskā griezuma pašu augšējo daļu veido mūsdienu jeb holocēna<br />
nogulumi, kas apskatāmajā teritorijā izplatīti relatīvi maz. Kā izņēmums minami<br />
tehnogēnie veidojumi jeb <strong>uz</strong>bērums, kas plaši pārstāvēts kā esošās <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā,<br />
tā arī Brocēnu un Saldus pilsētās. <strong>SIA</strong> „CEMEX” teritorijā <strong>uz</strong>bērumu veido smilts un<br />
smilšmāls ar grants, augsnes un būvgružu piejaukumu. Uzbēruma biezums nav<br />
vienmērīgs un mainās no 1,5 līdz 5,5 metriem.<br />
Mūsdienu purvu nogulumi izplatīti ierobežoti, galvenokārt apskatāmās<br />
teritorijas rietumu daļā. Praktiski visi tuvumā izveidojušies purvi ir zemā tipa, bet to<br />
platība nepārsniedz 30 ha. Kā izņēmums minams vistuvākais purvs, kas izveidojies ap<br />
Baltezera (kūdras atradne „Baltezers”) rietumu un ziemeļrietumu krastiem (aptuveni<br />
4 km <strong>uz</strong> austrumiem no esošās ražotnes teritorijas). Tas daļēji ir augstā, bet daļēji –<br />
pārejas tipa purvs ar 106 ha lielu platību. Kūdras vidējais dziļums ir 1,8 metri, bet tās<br />
krājumi atradnē tiek lēsti kā 170 tūkstoši tonnu; kūdra ir derīga pakaišiem un<br />
mēslojumam (Lācis 1996).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 107
15. attēls. Ģeoloģiskās <strong>uz</strong>būves principiālā shēma<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Eiroprojekts”, 2007 108
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Upju nogulumi jeb alūvijs (galvenokārt dažādas graudainības smiltis) veidojas<br />
Cieceres un Vēršādas upju darbības rezultātā. Savukārt, ezeros (Cieceres, Brocēnu,<br />
Saldus, Baltezerā, Remtes) nogulsnējās limniskie nogulumi – smalkgraudainas<br />
smiltis, mineralizētas dūņas, iespējams, arī sapropelis. Šie nogulumi speciāli nav<br />
pētīti.<br />
Hidroģeoloģiskais raksturojums<br />
No hidroģeoloģiskā viedokļa svarīgākie izpētes objekti teritorijā ir<br />
gruntsūdens un spiedūdens komplekss, kas ietver sevī augšdevona, apakškarbona un<br />
augšējā perma nogulumos izvietotos ūdens horizontus. Reģionālā mērogā<br />
hidroģeoloģiskie apstākļi ir sarežģīti, ko nosaka gan teritorijas atrašanās ievērojama<br />
ielejveida iegra<strong>uz</strong>uma pamatiežos tiešā tuvumā, gan kvartāra nogulumu segas<br />
nelielais biezums, gan sarežģītais virszemes hidrogrāfiskais tīkls.<br />
Brocēnos un apkārtnē gruntsūdens horizonts parasti izvietojas dziļumā, kas<br />
nepārsniedz divus metrus un tikai atsevišķos augstākajos pauguros tas pazeminās līdz<br />
pieciem un, iespējams, pat 10 metriem. Arī Cieceres ezera krastu tuvumā gruntsūdens<br />
horizonts ieguļ ievērojamā dziļumā vai neveidojas vispār. Apskatītā teritorija,<br />
iespējams, atrodas lokāla rakstura ūdensšķirtnes tuvumā. Nevar izslēgt iespēju, ka<br />
Rīgas – Saldus šoseja ir kā tehnogēnā barjera, kas neļauj gruntsūdenim no šosejas<br />
labās puses plūst <strong>uz</strong> Cieceres ezeru. Līdz ar to, gruntsūdens atslodze no teritorijas, kas<br />
izvietota <strong>uz</strong> ziemeļiem un ziemeļaustrumiem no šosejas, notiek Kazenieku strautā un<br />
Brocēnu ezerā, bet no teritorijas <strong>uz</strong> dien<strong>vidi</strong>em un dienvidrietumiem no šosejas –<br />
Cieceres ezerā. Tam gan nav principiālas nozīmes, jo visas augstāk minētās virszemes<br />
ūdensteces ir savstarpēji saistītas un noslēdzas Cieceres ezerā.<br />
Esošās ražotnes teritorijā gruntsūdens piesaistīts smilšainām starpkārtām<br />
mālainajos nogulumos. Gruntsūdens līmenis atrodas 1,0 – 2,3 m dziļumā no zemes<br />
virsmas jeb absolūtā augstuma atzīmēs 106,3 – 108,0 m vjl. Ņemot vērā faktu, ka<br />
kvartāra ģeoloģiskajā griezumā dominē mālaini nogulumi, gruntsūdens līmenim<br />
noteikti piemīt ievērojamas sezonālās svārstības, vismaz 0,5 – 0,8 m ietvaros.<br />
Visticamāk, ka pirmā pazemes ūdens horizonta plūsma ir orientēta <strong>uz</strong> ziemeļiem –<br />
ziemeļrietumiem, tas ir, <strong>uz</strong> Kazenieku strautu un Brocēnu ezeru.<br />
Smilts – grants un grants slāņos kvartāra nogulumu bazālajā daļā iespējama<br />
pazemes ūdens horizontu veidošanās ar zināmu spiedienu. Tie ir tā saucamie<br />
pusspiediena ūdeņi, kas dotajā reģionā izvietojas viduspleistocēna rupjgraudainajos<br />
nogulumos. Saistībā ar plānoto darbību šo ūdeņu loma ir nenozīmīga.<br />
Plānotās apbūves teritorijā gruntsūdens horizonta saguluma apstākļi ir relatīvi<br />
vienkārši un labvēlīgi plānotajai būvniecībai. Gruntsūdens līmenis galvenokārt atrodas<br />
1,5 – 2,5 m dziļumā, lai gan atsevišķās vietās tas var iegult arī dziļāk (līdz ~ 4<br />
metriem). Savukārt, teritorijas dienvidrietumu daļā tas var būt tuvs zemes virsmai.<br />
Ņemot vērā to, ka ģeoloģiskā griezuma augšējā daļa ir stipri mālaina, nav izslēgts, ka<br />
visai apskatāmajai teritorijai vienots gruntsūdens horizonts vispār neveidojas.<br />
Savukārt, mitrākajos gadalaikos ir iespējama maldūdens veidošanās, kas pakāpeniski<br />
atkal var izzust, iestājoties sausākam laika periodam.<br />
Gan reljefa pazeminājums, gan pazemes ūdens plūsma kopumā ir orientēta<br />
ziemeļrietumu virzienā, tas ir, <strong>uz</strong> strautu, kas iztek no neliela bezvārda ezera. Gar<br />
teritorijas rietumu malu stiepjas daļēji pārpurvojies pazeminājums, kurā ir ierīkots<br />
“Eiroprojekts”, 2007 109
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
tagad jau daļēji izzudis un aizaudzis grāvis, kas <strong>uz</strong>tver virszemes noteci un kurā<br />
notiek arī gruntsūdens atslodze no teritorijas dienvidu un centrālās daļas. Šī<br />
pazeminājuma relatīvi stāvajā ziemeļaustrumu nogāzē iespējama gruntsūdens<br />
horizonta atslodze vāji izteiktu avotu veidā. Plānotās apbūves teritorijas ziemeļdaļā<br />
gruntsūdens plūsma ir virzīta <strong>uz</strong> rietumiem, tas ir, <strong>uz</strong> ezeru bez nosaukuma pašā<br />
teritorijas ziemeļrietumu stūrī.<br />
Plānotās apbūves teritorijā atrodas četras viensētas, trīs no kurām ir<br />
apdzīvotas. Viensētās ir ierīkotas individuālās ūdensapgādes akas (grodu akas vai<br />
spices). Pazemes ūdens līmenis grodu akās svārstās no 1,5 līdz 2,5 m no zemes<br />
virsmas. Pirms būvdarbu <strong>uz</strong>sākšanas visas dzīvojamās mājas tiks atbrīvotas, tas ir,<br />
cilvēki pārvāksies <strong>uz</strong> dzīvi ārpus apskatāmās teritorijas (jaunās CEMEX <strong>rūpnīcas</strong><br />
tuvākajā apkārtnē individuālo dzīvojamo māju nebūs). Līdz ar to, plānotā būvniecība<br />
nevar atstāt iespaidu <strong>uz</strong> individuālo ūdensapgādi.<br />
Pirmais spiedienūdens horizonts plānotās apbūves teritorijā izvietojas<br />
augšdevona Šķērveļa svītā. Horizonts ieguļ vismaz 13 – 20 metru dziļumā, bet<br />
statiskais līmenis nostājas aptuveni 3 līdz 8 m dziļumā no zemes virsmas (absolūtā<br />
augstuma atzīmes aptuveni 100 - 106 m vjl). Ievērojot būvdarbu specifiku un kvartāra<br />
nogulumu saguluma apstākļus, droši var apgalvot, ka plānotā darbība iespaidu <strong>uz</strong><br />
spiedienūdens horizontiem neatstās. Kopumā pazemes ūdeņi ir relatīvi labi dabiski<br />
aizsargāti no potenciāli iespējamā piesārņojuma iekļūšanas tajos, jo mālaino<br />
pārsedzošo slāņu biezums ir vismaz 13 metri.<br />
Brocēnu pilsētas vajadzības pēc dzeramā ūdens (aptuveni 650 – 750<br />
kubikmetru diennaktī) nodrošina ūdensgūtnes „Brocēni” (izvietota Cieceres ezera<br />
labajā krastā, kopā ar ūdenstorni un atdzelžošanas un demanganizācijas staciju)<br />
vairāki ūdens ieguves urbumi, kas izvietoti augšdevona Mūru – Žagares spiedūdens<br />
horizontā. Kopumā ūdensgūtnē ir izvietoti 6 urbumi, pieci no kuriem ir darba kārtībā.<br />
Dziļums līdz horizonta virsmai ir 45 – 80 metru. Mūru – Žagares ūdens horizontu<br />
sedz 20 – 21 m bieza mālainu nogulumu slāņkopa, nodrošinot horizonta vidēju un<br />
labu dabisko aizsargātību no potenciālā piesārņojuma.<br />
Brocēnu centralizēto ūdensapgādi nodrošina <strong>SIA</strong> „Brocēnu siltums”. 2002.<br />
gadā ieguve bija apmēram 730 m 3 /dnn., bet 2004. gadā – 645,3 m 3 /dnn. Tiek<br />
prognozēts, ka turpmāk ūdens patēriņš varētu nedaudz pieaugt un 2030. gadā sasniegt<br />
~ 977 kubikmetrus diennaktī.<br />
Stingrā režīma aizsargjosla ir izveidota ap visiem centralizētās ūdensgūtnes<br />
urbumiem; vidēji tā ir 20 m. Ap urbumu Nr. 2882 to vajadzētu paplašināt, jo<br />
konkrētajā gadījumā mālaino nogulumu slāņa biezums ir tikai 4 metri (Geo<br />
Consultants 2005). Bakterioloģiskā aizsargjosla Brocēnu pazemes ūdeņu atradnei nav<br />
jānodrošina, jo ūdens filtrācijas laiks līdz horizontam ir ilgāks par 200 diennaktīm.<br />
Ūdensgūtnes ķīmiskā aizsargjosla aptver teritoriju <strong>uz</strong> ziemeļaustrumiem no<br />
ūdensgūtnes – pilsētas centrālo daļu, kā arī esošo CEMEX ražotni. Aizsargjoslas<br />
platība ir 379 ha; aizsargjoslai ir nedaudz ziemeļaustrumu – dienvidrietumu virzienā<br />
izstiepta forma. Šajā virzienā tās diametrs sasniedz 2,3 km, bet ziemeļrietumu –<br />
dienvidaustrumu virzienā – 2,1 km (Geo Consultants 2005). Ķīmiskā aizsargjosla<br />
nedaudz pārklāj jaunās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritoriju (tās rietumu daļu) aptuveni 2,7 ha<br />
lielā platībā. Cemex nekādu saimniecisko darbību šajā teritorijas daļā neplāno. Pašreiz<br />
to klāj mežs un to turpmākās darbības gaitā paredzēts saglabāt. Jāņem vērā, ka topošās<br />
ražotnes teritorija galvenokārt tikai piekļaujas ķīmiskajai aizsargjoslai, savukārt esošā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 110
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
ražotne atrodas ūdensgūtnes ķīmiskās aizsargjoslas robežās. Brocēnu pilsētas<br />
centralizētās ūdensgūtnes ķīmiskā aizsargjosla ir parādīta II pielikumā.<br />
Informācija par pētītās teritorijas tuvākajā apkārtnē izvietotajiem, t.sk. arī<br />
Brocēnu pilsētas centralizētās ūdensapgādes urbumiem, apkopota 35. tabulā (Latvijas<br />
Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas aģentūras dati). Neviens no ekspluatācijas<br />
urbumiem neatrodas plānotās <strong>SIA</strong> „Cemex” <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā vai tās tiešā<br />
tuvumā. Minimālais attālums līdz tuvākajam artēziskajam urbumam ir aptuveni<br />
400 metru (II pielikums). Salīdzinājumā ar esošo rūpnīcu, jaunā ražotne atradīsies<br />
nedaudz tālāk no Brocēnu centralizētās ūdensgūtnes. Ņemot vērā plašo mālaino<br />
nogulumu izplatību apskatāmajā reģionā, pietiekoši droši var apgalvot, ka plānotā<br />
darbība nevar atstāt iespaidu nedz <strong>uz</strong> Brocēnu pilsētas centralizēto, nedz<br />
decentralizēto ūdensapgādi.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 111
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
35. tabula. Ūdensapgādes urbumu 4 raksturojums<br />
LVĢMA<br />
datu<br />
Filtra<br />
bāzes numurs 5<br />
Ierīko- Dzi-<br />
Pazemi- Statiskais<br />
šanas ļums, Debits, nājums, līmenis,<br />
Ūdens<br />
gads m l/s m m garums intervāls horizonts 6<br />
2878 1956 168 14,3 4,9 0,4 23,2; 23,9 – 47,1; D3 ktl – šk<br />
51,8; 68,7 – 120,5; D3 mr – žg<br />
25,0 136,0 – 161,0 D3 jn - ak<br />
2879 1961 106 5,8 0,4 13,4 21,2 73,7 – 94,9 D3 snk – žg<br />
2880 1973 175 4,7 16,8 12,3 25,0 145,0 – 175,0 D3 jn - ak<br />
2881 1990 120 10,0 9,6 11,2 15,0 105,0 – 120,0 D3 mr + tr<br />
2882 1973 110 5,3 4,7 10,0 53,5 47,5 – 101,0 D3 tr - ktl<br />
2883 1982 175 9,0 18,2 9,8 20,0; 144,0 – 164,0; D3 jn – krs<br />
4,0 171,0 – 175,0 D3 el<br />
7661 1999 150 6,6 8,0 12,0 25,0 125,0 – 150,0 D3 mr – žg<br />
8756 2003 60 1,0 11,2 7,6 8,5 51,5 – 60,0 D3 mr – žg<br />
10063 1949 190 1,4 4,1 9,2 37,9 152,1 – 190,0 D3 jn - ak<br />
13507 1974 90 3,0 15,0 12,0 23,0 62,0 – 85,0 D3 mr – žg<br />
4 Urbumu izvietojumu skatīt I pielikumā; pārādīti visi ierīkotie urbumi, bet atsevišķi no tiem var būt likvidēti vai nedarboties<br />
5 Izcelti Brocēnu pilsētas centralizētās ūdensapgādes urbumi<br />
6 Indeksu atšifrējumu skatīt 13. attēlā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 113
Inženierģeoloģiskie apstākļi<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Sakarā ar plānoto būvniecību ir veikti teritorijas inženierģeoloģiskās izpētes darbi, kas<br />
aptuveni atbilst projekta skiču stadijai. Var <strong>uz</strong>skatīt, ka ģeotehniskie apstākļi objektā ir apzināti<br />
pakāpē, kas ļauj <strong>uz</strong>sākt būvdarbu skiču projekta dokumentācijas sagatavošanu.<br />
No ģeotehniskā viedokļa apstākļi plānotās apbūves teritorijā <strong>uz</strong>skatāmi par sarežģītiem<br />
(III dabas apstākļu sarežģītības pakāpe, II ģeotehniskā kategorija pēc LBN 005 – 99). Izpētītā<br />
laukuma ģeotehnisko griezumu līdz 13 – 20 m dziļumam veido kvartāra gruntis: augsne,<br />
<strong>uz</strong>bērums, nevienmērīga biezuma limnoglaciālās gruntis – kārtains un putekļains smilšmāls un<br />
putekļaina mālsmilts; glaciālās gruntis – mālsmilts un smilšmāls ar granti un oļiem (morēna) un<br />
fluvioglaciālās gruntis – grants ar smilti un oļiem. Kvartāra grunšu komplekss ir neviendabīgs<br />
pēc sastāva un savām stiprības – deformācijas īpašībām (36. tabula).<br />
Augšdevona pamatiežu virsma ir nelīdzena un atrodas 13 – 20 m dziļumā no zemes<br />
virsmas (absolūtajās atzīmēs 99 - 104 m vjl). Uzbērums izmantots tikai autoceļu un dzelzceļa<br />
ierīkošanā. Uzbērums vidēji sagulējies līdz sagulējies, tā biezums nav liels un nepārsniedz 1 – 2<br />
metrus. Augsne (mālsmilts) vidēji humusēta, irdena, sastopama praktiski visā apskatāmajā<br />
teritorijā. Augsnes biezums parasti 0,1 – 0,2 m, atsevišķās vietās – līdz 0,6 metriem.<br />
Mālsmilts un smilšmāls ar granti un oļiem (morēna), kuru saturs ir līdz 5 – 10%, dažkārt<br />
– 25%, izplatīta visā apskatāmajā teritorijā, tā ieguļ 1,0 – 12,7 m dziļumā (morēnas virsmas<br />
absolūtās atzīmes ir 106,5 – 115,4 m vjl). Morēnai raksturīga dažāda konsistence – no plūstošas<br />
līdz cietai, bet slāņu biezums variē no 1 līdz 7,6 m. Morēnas gruntis (izņemot plūstošas<br />
konsistences gruntis, kuru biezums gan nav liels) var kalpot kā dabiska pamatne zem<br />
projektējamo būvju ar nelielām statiskām slodzēm pamatiem. Kārtains, brūns smilšmāls, ar<br />
putekļu un smilšu kārtiņām, izplatīts sākot ar 0,1 m dziļumu (slāņa virsmas absolūtā atzīme ~<br />
119 m vjl). Smilšmāla konsistence mainās no plūstošas līdz puscietai. Slāņa biezums variē no<br />
dažiem desmitiem centimetru līdz 3,9 m. Putekļains, brūns, plūstošs smilšmāls konstatēts<br />
atsevišķos teritorijas iecirkņos ģeoloģiskā griezuma pašā augšējā daļā (līdz 1 – 2 m dziļumam).<br />
Slāņa biezums ir ap 1 metru. Grunts raksturojas ar tiksotropām īpašībām, t.i., dinamiskas<br />
iedarbības rezultātā tā var zaudēt struktūrsaites un sašķidrināties. Sākotnējās īpašības šādām<br />
gruntīm atjaunojas tikai relatīvi ilgstošā laika periodā. Mālsmilts putekļaina plastiska konstatēta<br />
atsevišķos urbumos griezuma augšējā daļā 0,1 – 2,3 m dziļumā no zemes virsmas. Slāņa biezums<br />
atrodas 0,9 – 1,4 m robežās. Mālsmiltij tāpat piemīt tiksotropas īpašības. Plaši izplatītas ir arī<br />
smilšainas un grantainas gruntis, kas atsevišķos teritorijas iecirkņos ieguļ virs morēnas vai<br />
pamatiežiem. Smilšainās grunts virsma atzīmēta 2,4 – 10,1 m dziļumā, bet atsevišķu slāņu<br />
biezums sasniedz 0,6 – 2,1 metru. Grants atzīmēta atsevišķos urbumos sākot ar 8,8 – 12,3 m<br />
dziļumu, bet tās slāņa biezums sasniedz 0,3 – 0,4 metrus.<br />
Devona māls zilganpelēks un sarkanbrūns, ciets un pusciets, konstatēts lielākajā<br />
teritorijas daļā zem kvartāra gruntīm 13 – 20 m dziļumā no zemes virsmas. Māla slāņa biezums<br />
0,1 – 4,2 m. Māls satur plānas mālaina merģeļa kārtiņas un dolomīta sadēdēšanas produktus –<br />
dolomīta miltus un šķembas.<br />
Smilšakmens smalkgraudains, vāji un vidēji cementēts, apūdeņots, vietām dolomitizēts,<br />
konstatēts visos urbumos, sākot no 13,6 – 20 m dziļuma. Slāņa biezums sasniedz 1,7 metrus.<br />
Smilšakmens vietām satur plānas māla un aleirolīta kārtiņas.<br />
Dolomīts sīkplātņains, vidēji stiprs, ar merģeļa starpkārtam, apūdeņots, plaisains,<br />
konstatēts tikai atsevišķos urbumos dziļumā no 14,9 līdz 16,3 m.<br />
Devona nogulumieži var kalpot par drošu pāļu dabisko pamatu būvēm ar lielām un<br />
dinamiskām slodzēm.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 114
36. tabula. Grunts fizikāli - mehānisko īpašību aptuvenie raksturlielumi 7<br />
Ģeol.<br />
indekss<br />
lgQ3ltv<br />
Grunts apraksts<br />
Smilšmāls kārtains, no mīksti plastiska līdz<br />
plūstoši plastiskam<br />
Smilšmāls putekļains, plūstoši plastisks un<br />
plūstošs, tiksotrops<br />
Mitru-ma<br />
pakāpe,<br />
Sr<br />
0,98<br />
1,0<br />
Plūstamības<br />
rādītājs,<br />
Il<br />
0,38-<br />
0,95<br />
1,01-<br />
1,09<br />
Por.<br />
koef.,<br />
e<br />
0,65-<br />
0,70<br />
0,75-<br />
0,80<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
“Eiroprojekts”, 2007 115<br />
Īpatnējais<br />
svars<br />
ρs,<br />
g/cm 3<br />
Normatīvais<br />
til-<br />
pumsvars<br />
ρ,<br />
kN/m 3<br />
Filtrācijas<br />
koef.,<br />
m/dn<br />
Grunts<br />
saiste<br />
Cn,<br />
kPa<br />
Iekš.<br />
berzes<br />
leņķis,<br />
φ 0 n<br />
Defor<br />
mācijas<br />
modu-<br />
lis E,<br />
MPa<br />
2,68 1,96 < 0,1 25 20 18<br />
2,68 1,90 < 0,1 20 14 14-22<br />
Mālsmilts putekļaina, plastiska, tiksotropa 1,0<br />
0,76-<br />
1,42<br />
0,70-<br />
0,80<br />
2,67 1,95 0,2 15 19 12-18<br />
gQ3ltv +<br />
gQ2kr<br />
Mālsmilts ar granti un oļiem (morēna),<br />
plastiska<br />
Smilšmāls ar granti un oļiem (morēna),<br />
mīksti un sīksti plastisks<br />
0,98<br />
0,98<br />
0,61-<br />
0,88<br />
0,43-<br />
0,96<br />
0,45-<br />
0,55<br />
0,45<br />
2,67<br />
2,68<br />
2,10<br />
2,16<br />
< 0,1<br />
< 0,1<br />
25<br />
35<br />
26<br />
24<br />
28<br />
26<br />
fQ2kr<br />
Grants ar oļiem un laukakmeņiem, ūdens<br />
piesātināta<br />
1,0 - 0,60 2,66 2,07 8-10 - 40 30<br />
Māls sarkanbrūns, sīksti plastisks līdz<br />
cietam<br />
0,98<br />
0,26 -<br />
0,30<br />
0,50 2,70 2,15 < 0,1 75 24 35<br />
Dolomīts sīkplātņains, plaisains, apūdeņots 1,0 - - 2,85 2,80 3-5 - - -<br />
D3šķ Smilšakmens sīkgraudains, ar aleirolīta<br />
kārtiņām, apūdeņots:<br />
- vāji cementēts<br />
1,0 - 0,55 2,67 2,07 1,8-2,5 - - 60<br />
- dolomitizēts, vidēji cementēts<br />
1,0 - 0,50 2,68 2,08 < 1 - - -<br />
7 Sniegtie raksturlielumi ir aptuveni, aizgūti no dažādiem materiāliem un nav izmantojami jaunās <strong>rūpnīcas</strong> projekta darba zīmējumu sagatavošanai
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
4.4. Teritorijas hidrogrāfiskais tīkls<br />
Jaunbūvejamās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritorija atrodas <strong>uz</strong> ZA no Brocēniem, starp<br />
Rīgas–Liepājas autoceļu un dzelzceļu, <strong>uz</strong> A no esošās CEMEX <strong>rūpnīcas</strong>. Teritorija<br />
pamatā aizņem lauksaimnieciska (vietām arī postindustriāla) lietojuma zemi, tas<br />
atrodas labi izdalāmā lokālā noteces baseinā (16. attēls), kura A, R un D malas klātas<br />
ar mežu. Šajās malās lokālā baseina ūdensšķirtnes nosaka reljefs, bet lokālā noteces<br />
baseina Z robežu veido drenāžas grāvis gar Rīgas-Liepājas dzelzceļa līniju.<br />
Teritorijas reljefs ar augstumam atbilstošiem krāsu punktiem attēlots<br />
17. attēlā. Galvenie hidrauliskās sistēmas elementi – dīķis, galvenie grāvji un<br />
caurtekas parādītas 18. attēlā. Lokālo baseinu Z un D daļās dala labas kvalitātes<br />
zemes ceļš. Reljefs nosaka virszemes noteci no lokālā baseina DA daļas šī ceļa (t.i.<br />
ZZR) virzienā. Lokālā baseina DA daļa ir samērā lēzena ar divām samērā izteiktām<br />
sekundārām ieplakām. Virszemes noteces <strong>uz</strong>labošanai no lauksaimniecībā<br />
izmantojamās teritorijas šajā apgabalā ierīkoti virszemes meliorācijas grāvīši<br />
(attālums starp tiem 40-80 m). Vietās, kur abas sekundāros ieplakas šķērso zemes<br />
ceļš, ierīkotas 10 m garas 70 cm diametra caurtekas. Noteces baseina D daļas centrā<br />
DDA->ZZR virzienā stiepjas lokāla kore, <strong>uz</strong> kuras <strong>uz</strong>celtas „Zebru” un „Meiru”<br />
mājas, kā arī to pievedceļš. Aiz „Meiru” mājām lokālā ieplakā izveidots dīķis, kura<br />
līmeņa maksimumu limitē RDR virzienā izrakts grāvis.<br />
Uz RDR no lokālās kores ir straujš reljefa pazeminājums, gravas lejasdaļā<br />
atrodas pārpurvojusies zemiene, kuras reljefa krituma virzienā (DDA->ZZR) drenāža<br />
notiek arī pa daļēji izzudušu vai aizaugušu grāvi. Šajā zemienē notek ūdens gan no tās<br />
labā krasta lauksaimniecības zemes, gan kreisā krasta meža. Samērā stāvajā ieplakas<br />
nogāzē vietām novērojama gruntsūdeņu atslogošanās no baseina centrālās daļas.<br />
Domājams, ka tieši gruntsūdeņu atslodze <strong>uz</strong>tur pastāvīgu ūdenslīmeni zemienē. Ūdens<br />
plūsma no šīs ieplakas tiek pārvadīta zem zemes ceļa pa 15 m garu 130 cm diametra<br />
caurteku. Uz Z no zemes ceļa šķērsojama, grāvis šķērso <strong>uz</strong> attīrīšanas iekārtām<br />
vedošu ceļu pa 150 cm diametra 21 m garu caurteku, sasniedzot DDA->ZZR virzienā<br />
izstieptu ezeru – Cieceres ezeru. No ezera ZR gala iztek strauts, kas ir viens no diviem<br />
aplūkojamā noteces baseina izteces punktiem. Par šo izteces punktu var pieņemt<br />
1,5 m diametra caurteku zem asfaltēta ceļa. Jāatzīmē, ka caurteka nav ierīkota ceļa<br />
zemākajā vietā, kas kopā ar bebru aizsprostiem lejpus caurtekas veicina ceļa<br />
<strong>uz</strong>bēruma izskalošanu un, domājams, palu vai lietusgāžu laikā, arī ceļa pārplūšanu.<br />
Atbilstoši ūdeņu kadastra datiem, maksimālais Cieceres ezera ūdens līmenis ir<br />
101,5 m, vidējais – 100,3 m un minimālais – 99,6 m vjl.<br />
Ezers noteces baseina ZR stūrī ir atdalīts no pārējas noteces baseina<br />
ziemeļdaļas ar pauguru, kura virsotnē atrodas industriāls objekts (attīrīšanas iekārtas).<br />
Tas ir atdalīts no noteces baseina arī ar grāvja/vaļņu sistēmu.<br />
Noteces baseina Z daļa <strong>uz</strong> A no attīrīšanas iekārtām sastāv no diviem<br />
lauksaimniecības zemes apgabaliem un pamesta dzelzceļa atzara <strong>uz</strong>bēruma, kas<br />
(izņemot savienojuma vietu ar Rīgas-Liepājas dzelzceļu) apjozts ar drenāžas<br />
grāvjiem. Virszemes drenāža abos lauksaimniecības apgabalos notiek virzienā <strong>uz</strong><br />
grāvjiem ap šo dzelzceļa atzaru un <strong>uz</strong> grāvi gar Rīgas-Liepājas dzelzceļu, atbilstoši<br />
reljefa kritumam. Virszemes drenāžas <strong>uz</strong>labošanai viscaur ierīkots virszemes<br />
meliorācijas grāvīšu tīkls.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 116
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Otra principiāla izteces vieta noteces baseinam ir 100 cm diametra caurteka<br />
zem Rīgas-Liepājas dzelzceļa, kas atrodas lokālā reljefa pazeminājumā. Tā kā otrpus<br />
dzelzceļa nav ierīkots grāvis efektīvai ūdens novadīšanai, tad apkārtne abpus Rīgas-<br />
Liepājas dzelzceļa <strong>uz</strong>bērumam ir pārpurvota un sagaidāms, ka pavasara palu, vai<br />
spēcīgu lietusgāžu laikā apgabals var applūst. Šo situāciju daļēji regulē savienojums<br />
starp grāvjiem ap dzelzceļa <strong>uz</strong>bērumiem un ezeru baseina ZR stūrī.<br />
6284400<br />
6284200<br />
6284000<br />
6283800<br />
6283600<br />
6283400<br />
6283200<br />
6283000<br />
6282800<br />
412800 413000 413200 413400 413600 413800 414000 414200 414400 414600 414800<br />
16. attēls. Teritoriju (sarkanā līnija) aptverošais lokālais noteces baseins<br />
“Eiroprojekts”, 2007 117
6284400<br />
6284200<br />
6284000<br />
6283800<br />
6283600<br />
6283400<br />
6283200<br />
6283000<br />
6282800<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
412800 413000 413200 413400 413600 413800 414000 414200 414400 414600 414800<br />
17. attēls. Teritorijas reljefs<br />
“Eiroprojekts”, 2007 118<br />
122<br />
121<br />
120<br />
119<br />
118<br />
117<br />
116<br />
115<br />
114<br />
113<br />
112<br />
111<br />
110<br />
109<br />
108<br />
107<br />
106<br />
105<br />
104<br />
103<br />
102
6284200<br />
6284000<br />
6283800<br />
6283600<br />
6283400<br />
6283200<br />
6283000<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
412800 413000 413200 413400 413600 413800 414000 414200<br />
18. attēls. Teritorijas galvenie hidrauliskās sistēmas elementi – ezers, dīķis, grāvji un<br />
caurtekas<br />
4.5. Grunts, gruntsūdens un virszemes ūdeņu<br />
piesārņojums<br />
Paredzētā darbība aptvers gan esošo ražotni (Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcu), t.i.<br />
teritoriju ar ilgstošu tehnogēno slodzi, gan apvidu ar niecīgu līdzšinējo iespaidu <strong>uz</strong><br />
<strong>vidi</strong> – zemesgabalus <strong>uz</strong> dien<strong>vidi</strong>em no Rīgas – Liepājas dzelzceļa. Tieši šeit ir<br />
paredzēti galvenie būvdarbi.<br />
Brocēnu <strong>cementa</strong> ražotnē jau daudz kas ir paveikts vides sakārtošanas jomā.<br />
Tā, 2002. gada 13. jūnijā ražotne ir sertificēta kā atbilstoša starptautisko standartu ISO<br />
14001:1996 un ISO 9001:2000 prasībām. Uzņēmumā darbojas integrēta vides un<br />
kvalitātes pārvaldības sistēma, kas aptver visus gala produkcijas radīšanā un<br />
realizācijā iesaistītos procesus, t.sk. izejvielu ieguvi, energoresursu apsaimniekošanu,<br />
laboratorijas darbību u.tml.<br />
2006. gada 20. februārī <strong>SIA</strong> „Cemex” ir saņēmusi atļauju A kategorijas<br />
piesārņojošai darbībai (Nr. LIT – 21 – 18 A). Atļaujas iesniegumā dots paredzēto<br />
vides projektu saraksts, kurus <strong>uz</strong>ņēmums ir apņēmies realizēt atļaujas darbības laikā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 119
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
(līdz 2011. gada 19. februārim). Kā viena no prioritārajām darbībām ir minēta naftas<br />
produktu „vēsturiskā” piesārņojuma likvidācija katlu mājas apkārtnē un novadgrāvī.<br />
<strong>SIA</strong> „Vides Konsultāciju Birojs” ir sagatavojusi izpētes darbu programmu, kuras<br />
realizācija ļaus precizēt gan piesārņojuma areālu, gan nepieciešamo sanācijas darbu<br />
metodes un apjomus.<br />
Jaunajai klinkera krāsnij atvēlēto teritoriju pirms būvdarbu <strong>uz</strong>sākšanas var<br />
<strong>uz</strong>skatīt par praktiski nepiesārņotu cilvēka darbības rezultātā, jo tās lielāko daļu<br />
aizņem lauksaimniecības zemes – pļavas un atmatas. Kā vienīgais potenciālais<br />
piesārņojuma avots minamas Brocēnu pilsētas notekūdens attīrīšanas ietaises cieši<br />
blakus teritorijas ziemeļrietumu daļai.<br />
Samērā netālu no apskatāmās teritorijas atrodas vairāki potenciāli<br />
piesārņojuma avoti – azbesta atkritumu izgāztuve (~500 m), esošā Cemex ražotne<br />
(~1 km) un degvielas <strong>uz</strong>pildes stacija (DUS; ~1,5 km) Rīgas – Liepājas šosejas malā<br />
(šo objektu, kā arī <strong>SIA</strong> “Cemex” DUS, mazuta rezervuāra un katlumājas izvietojumu<br />
skatīt II pielikumā).<br />
DUS tradicionāli tiek <strong>uz</strong>skatītas par potenciāliem piesārņojuma avotiem,<br />
tomēr, ņemot vērā attālumu no <strong>SIA</strong> „Lukoil Baltija R” DUS līdz apskatāmajai<br />
teritorijai (vairāk kā 2 kilometri), kā arī to, ka plānotais objekts atradīsies augšpusē<br />
(skatoties gruntsūdens plūsmas virzienā) no DUS, tā nekādā veidā nevar ietekmēt<br />
grunts un gruntsūdens kvalitāti apbūvei paredzētajā teritorijā.<br />
Kā vēl viens potenciāls piesārņojuma avots minams azbestu saturošo<br />
atkritumu poligons „Dūmiņi”, kas ierīkots Brocēnu pilsētas lauku teritorijā apmēram<br />
1,2 – 1,5 km <strong>uz</strong> ziemeļaustrumiem no esošās ražotnes, Brocēnu – Remtes ceļa (P 109)<br />
kreisajā pusē. Tā ir vienīgā izgāztuve Latvijā, kur oficiāli iespējams nodot azbestu<br />
saturošos atkritumus. Lielāko poligona apjoma daļu veido bijušās Brocēnu <strong>cementa</strong><br />
un šīfera <strong>rūpnīcas</strong> atkritumi. Poligons ir ierīkots atbilstoši visām mūsdienu prasībām,<br />
tajā darbojas gruntsūdens kvalitātes monitoringa sistēma. Bez tam, ir jāņem vērā, ka<br />
izgāztuves teritorija atrodas hipsometriski zemāk par plānotās darbības vietu, bet<br />
gruntsūdens plūsma ir orientēta <strong>uz</strong> Brocēnu ezera pusi (<strong>uz</strong> ziemeļrietumiem –<br />
rietumiem). Līdz ar to, arī šis objekts nevar ietekmēt grunts un gruntsūdens kvalitāti<br />
plānotajā objektā.<br />
Pirms projektēšanas darbu <strong>uz</strong>sākšanas dotā ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma gaitā<br />
plānotā būvlaukuma teritorijā noteikta augsnes un virszemes ūdens kvalitāte pēc MK<br />
izdoto “Noteikumu par augsnes un grunts kvalitāti” un “Noteikumu par virszemes un<br />
pazemes ūdeņu kvalitāti” prasībām. Izpētes darbiem LVĢMA izņemta licence<br />
Nr.4/323 (derīguma termiņš – 2007. gada 31. oktobris).<br />
Piesārņojuma izpētes darbu komplekss iekļāva visas pieejamās informācijas<br />
apkopošanu, objekta un tā tuvākās apkārtnes apsekošanu, trīs augsnes paraugu<br />
noņemšanas laukumu izvēli, augsnes slāņa zondēšanu 25 punktos un viena kopējā<br />
augsnes parauga sagatavošanu katrā no trīs laukumiem, divu virszemes ūdens paraugu<br />
noņemšanu, grunts un virszemes ūdens paraugu analīzi valsts akreditētā laboratorijā.<br />
Lauku darbi 2006. gada 4. decembrī veikti atbilstoši Pazemes ūdeņu piesārņojuma<br />
izpētes metodiskajiem norādījumiem.<br />
Apskatāmajā teritorijā izdalīti trīs laukumi (II pielikums) augsnes paraugu<br />
noņemšanai. Katrā no laukumiem ierīkoti 25 zondēšanas (rokas urbšanas) punkti 0,1 –<br />
0,4 m dziļumā augsnes kvalitātes noteikšanai. Zondēšanas punkti ierīkoti vietās, kur<br />
“Eiroprojekts”, 2007 120
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
tas bija tehniski iespējams, izvietojot tos vienmērīgi pa visu izpētes laukumu. Vidējais<br />
attālums starp punktiem bija 20 – 30 metri. Viss izurbtais materiāls apvienots vienā<br />
kopējā paraugā. Vispirms atlasīti gruži, koku saknes, dažādi mehāniskie piejaukumi,<br />
pēc tam materiāls sajaukts un kvartēts, līdz parauga svars sasniedza aptuveni vienu<br />
kilogramu (pie dabiskā mitruma). Kopā tika sagatavoti trīs paraugi. Šādi sagatavotos<br />
paraugus nogādāja <strong>SIA</strong> “Vides audits” laboratorijā. Laboratorijas apstākļos noteikta<br />
sekojošu smago metālu (niķeļa Ni, hroma Cr, dzīvsudraba Hg, vara Cu, cinka Zn un<br />
svina Pb), kā arī NPK (naftas produktu kopsumma) koncentrācija. Testēšanas dati<br />
apkopoti 37. tabulā.<br />
Rezultātu interpretācija veikta, <strong>uz</strong>skatot, ka augsnes un grunts<br />
granulometriskais sastāvs galvenokārt atbilst mālsmiltij. Iegūtie rezultāti ir tipiski<br />
lauksaimniecībā izmantojamo teritoriju augsnēm. Lai gan atsevišķu metālu (Ni, Cu un<br />
Zn) un naftas produktu saturs ir nedaudz augstāks par A kategorijas robežvērtību,<br />
augsne plānotās būvniecības teritorijā <strong>uz</strong>skatāma par nepiesārņotu ar smagajiem<br />
metāliem un naftas produktiem.<br />
37. tabula. Augsnes analīžu rezultāti<br />
Parauga NPK, Smago metālu koncentrācija, mg/kg<br />
numurs mg/kg Ni Cr Hg Cu Zn Pb<br />
CMX-1A 16 9,17 10,1 < 0,2 7,36 34,4 9,56<br />
CMX-2A 19 8,30 9,91 < 0,2 6,07 29,5 9,67<br />
CMX-3A 24 15,3 22,2 < 0,2 15,4 53,0 14,3<br />
A 8 Piesārņojuma<br />
kategorijas<br />
B<br />
1<br />
500<br />
8<br />
75<br />
11<br />
150<br />
0,54<br />
2<br />
7<br />
40<br />
24<br />
250<br />
13<br />
100<br />
C 5 000 200 350 10 150 700 500<br />
Izceltie rādītāji pārsniedz A kategorijas robežvērtību, izceltie rādītāji zilā krāsā – B kategorijas robežvērtību, tas<br />
ir, atbilst vidēja piesārņojuma līmenim, bet izceltie rādītāji sarkanā krāsā – arī stipra piesārņojuma (C<br />
kategorijas) robežu.<br />
Virszemes ūdens piesārņojuma pakāpes noteikšanai noņemti divi paraugi:<br />
pirmais – izpētes teritorijas dienviddaļā, otrais – ziemeļrietumu daļā. Paraugu<br />
noņemšanas punktu izvietojumu skatīt II pielikumā. Pirmais punkts raksturo teritorijā<br />
ieplūstošā ūdens kvalitāti, bet otrais – izplūstošā.<br />
Virszemes ūdens paraugi noņemti 2006. gada 4. decembrī, izmantojot<br />
vispārpieņemto metodiku. Ūdeni iepildīja 1 litra stikla pudelēs (kopējais parauga<br />
apjoms no viena punkta – 2 litri) un atdzesētā veidā tajā pašā dienā nogādāja <strong>SIA</strong><br />
„Vides audits” laboratorijā. Virszemes ūdenim noteica pH, elektrovadītspēju, ĶSP,<br />
BSP, kopējā slāpekļa un fosfātu fosfora saturu, kā arī fenolu indeksu.<br />
Virszemes ūdens analīžu rezultāti apkopoti 32. tabulā. Izpētes teritorijā esošie<br />
grāvji noteikti nav <strong>uz</strong>skatāmi par lašveidīgo zivju ūdeņiem, bet karpveidīgo zivju<br />
8 - Robežlielumi un sadalījums piesārņojuma kategorijās un to robežvērtības ņemtas no MK izdotajiem<br />
„Noteikumiem par virszemes un pazemes ūdeņu kvalitāti” un VARAM Valsts ģeoloģijas dienesta<br />
(tagad – Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas aģentūra) 1998. gada 24. marta metodiskajiem<br />
norādījumiem „Pazemes ūdeņu piesārņojuma izpēte”, kur :<br />
A - mērķlielums;<br />
A līdz B – vāji piesārņots ūdens vai zema dabiskā kvalitāte;<br />
B līdz C – piesārņots ūdens;<br />
C – stipra ūdens piesārņojuma robeža.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 121
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
ūdeņiem ir noteikti tikai atsevišķi robežlielumi (MK izdotie „Noteikumi par virszemes<br />
un pazemes ūdeņu kvalitāti”). Līdz ar to, vairāku rādītāju salīdzināšanai izmantoti<br />
pazemes ūdens kritēriji. Šeit noteikti ir jāņem vērā, ka pazemes ūdenim piemērojamie<br />
kvalitātes novērtējuma kritēriji parasti ir ievērojami stingrāki par virszemes ūdenim<br />
piemērojamajiem rādītājiem. Respektīvi, ja izvērtējot ūdens kvalitāti, tā atbilst<br />
pazemes ūdens kritērijiem, tad tā noteikti atbildīs arī virszemes ūdens kvalitātes<br />
prasībām. Vides reakcija jeb pH teritorijas gruntsūdenī ir nedaudz paaugstināta, kaut<br />
arī tuva neitrālai. Viens no galvenajiem parametriem, kas norāda <strong>uz</strong> pazeminātu ūdens<br />
kvalitāti ir elektrovadītspēja. Gadījumā, ja tā pārsniedz 1 000 µS/cm, var prognozēt<br />
piesārņojošo (galvenokārt, neorganisko) vielu klātbūtni. Plānotajā būvlaukumā<br />
paaugstināta elektrovadītspēja nav konstatēta (38. tabula), kas norāda <strong>uz</strong> pietiekoši<br />
augstu virszemes ūdens kvalitāti. Izpētes objektā analīžu rezultāti <strong>uz</strong>rāda nedaudz<br />
paaugstinātu ĶSP saturu 1. punktā. Pārējo analizēto vielu koncentrācija un parametri<br />
virszemes ūdenī atrodas normas robežās.<br />
38. tabula. Virszemes ūdens analīžu rezultāti<br />
Nosakāmais<br />
rādītājs / ingradienti<br />
Rādītājs / koncentrācija<br />
Robežlielumi /<br />
piesārņojuma kategorijas<br />
un to robežvērtības 9<br />
1. punkts 2. punkts A B C<br />
pH 7,30 7,91 6 - 9<br />
Elektrovadītspēja, µS/m 431 458 - - -<br />
BSP5 1,79 1,34 3 10 20<br />
ĶSP 49 39 40 150 300<br />
Nkop mg/l 0,70 0,62 3 15 50<br />
Fosfātu fosfors 0,037 0,055 0,2 0,5 2<br />
Fenolu indekss<br />
< 0,001 < 0,001 0,3<br />
Izceltie rādītāji pārsniedz A kategorijas robežvērtību, izceltie rādītāji zilā krāsā – B kategorijas robežvērtību, tas<br />
ir, atbilst vidēja piesārņojuma līmenim, bet izceltie rādītāji sarkanā krāsā – arī stipra piesārņojuma (C<br />
kategorijas) robežu.<br />
Kā jau to varēja sagaidīt, plānotās apbūves teritorijā nedz augsnes, nedz<br />
virszemes ūdens piesārņojums nav fiksēts. Tāpat arī urbšanas darbu gaitā, kas bija<br />
saistīti ar teritorijas inženierģeoloģisko izpēti, nedz vizuāli, nedz organoleptiski<br />
nekādas grunts un/vai gruntsūdens piesārņojuma pazīmes netika fiksētas. Tas ir<br />
loģiski, jo praktiski nekāda saimnieciskā darbība, izņemot lauksaimniecību,<br />
apskatītajā teritorijā līdz šim nav veikta. Nekādi ilglaicīgi gruntsūdens novērojumi,<br />
kuru rezultāti ļautu spriest par piesārņojuma attīstības tendencēm, līdz šim nav veikti<br />
un šā ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma laika ietvaros nav iespējami.<br />
Ir jāpiezīmē, ka esošajā izpētes darbu stadijā pilnīgi droši nevar apgalvot, ka<br />
nevienā no plašās teritorijas iecirkņiem nekāda piesārņojuma nav. Nav izslēgts, ka<br />
veicot celtniecības (rakšanas) darbus, var tikt atklāts piesārņojums, kas saistīts ar<br />
vienreizēju (avārijas) noplūdi, piemēram, no smagās tehnikas, kas izmantota zemes<br />
apstrādes vai ražas novākšanas darbos. Tomēr, šāda veida piesārņojuma apjoms nevar<br />
būt ievērojams un tas nekādā veidā nevar atstāt iespaidu <strong>uz</strong> plānotās darbības<br />
realizāciju.<br />
9 - Robežlielumi un sadalījums piesārņojuma kategorijās tāds pats kā 37. tabulā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 122
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Jāatzīst, ka plānotā apbūves teritorija no vides piesārņojuma viedokļa atrodas<br />
praktiski ideālā vietā, jo:<br />
� tā ir vāji industrializēta teritorija, kurā līdz šim praktiski ir<br />
norisinājušās tikai ar zemkopību saistītas darbības;<br />
� tā ir izvietota hipsometriski augstāk par tuvākajiem potenciālajiem<br />
piesārņojuma avotiem, līdz ar to tie nekādā veidā nespēj ietekmēt<br />
grunts un gruntsūdens kvalitāti plānotās būvniecības teritorijā;<br />
� plānotā apbūves teritorija pilnībā iekļaujas vienā lokālā virszemes<br />
noteces baseinā, kurš ir relatīvi neliels un tam ir izteiktas robežas; tas<br />
nodrošina teritorijas izolāciju no sveša piesārņojuma iekļūšanas tajā un<br />
avārijas situācijā pietiek noslēgt vienu galveno noteces punktu (pašā<br />
teritorijas ziemeļrietumu stūrī), lai nepieļautu piesārņojuma noplūdi<br />
ārpus <strong>uz</strong>ņēmumam piederošās teritorijas.<br />
4.6. Esošās gaisa kvalitātes raksturojums<br />
Esošie izmešu avoti ir doti 2.4. nodaļā, savukārt esošā gaisa piesārņojuma<br />
izkliedes kartes – V pielikumā. Modelēšanas izejas datu raksturojumu skat. LVMĢA<br />
izziņā Nr.4-6/324 VII pielikumā.<br />
Tvana gāze (oglekļa oksīds)<br />
Esošā fona piesārņojuma koncentrācija pie dzīvojamām ēkām vietām sasniedz<br />
ievērojamu lielumu, līdz pat 600 μg/m 3 , kas tomēr ir ievērojami mazāk par normatīvu<br />
(8 stundu rotējošajai koncentrācijai alias 98 procentilei tas ir 10 000 μg/m 3 ) un arī šis<br />
piesārņojums, aplūkojot izkliedes karti, acīmredzami ir ar cilmi no autoceļa<br />
(V pielikums, 1. lapa).<br />
Slāpekļa dioksīds<br />
Esošais fona piesārņojums publisko autoceļu ietekmes dēļ ir liels,<br />
visnelabvēlīgākā vieta ir autoceļu krustojumā pie asa pagrieziena (tur notiek<br />
automašīnu bremzēšana un paātrināšanās, tātad pastiprinātas emisijas). Ja gada<br />
vidējās koncentrācijas normatīvs ir 40 μg/m 3 , tad te jau patlaban novērojams 19 līdz<br />
25 μg/m 3 , un, savukārt, ja stundas 19~ās maksimas normatīvs (tas nozīmē “stundas<br />
vidējās koncentrācijas pārsniegums ne vairāk kā 18 reizes gadā”) ir 200 μg/m 3 , tad te<br />
jau tagad novērojams 50 līdz 68 μg/m 3 . Tomēr šajā zonā ietilpst tikai pāris dzīvojamo<br />
ēku pagalmi, bet apmēram pusei pilsētas apbūvētās teritorijas atbilst daudz mazāks<br />
piesārņojums, attiecīgi gada 12-19 μg/m 3 un stundas 35-50 μg/m 3 . Atlikusī otra puse<br />
Brocēnu tiek eksponēta ar 7-12 μg/m 3 gada un 25-35μg/m 3 stundas koncentrāciju.<br />
Tomēr trauksmes stāvokļa izsludināšanas kritērijs ir 40 μg/m 3 (gada) un 400 μg/m 3<br />
(stundas) un iedzīvotāju informēšanas kritērijs ir attiecīgi 20 μg/m 3 un 200 μg/m 3 ,<br />
“Eiroprojekts”, 2007 123
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
tāpēc var secināt, ka šobrīd daļā pilsētas vien pārsniegts apakšējais piesārņojuma<br />
novērtēšanas slieksnis, tātad ir pamats pašvaldībai nodarboties ar autostrādes<br />
pārplānošanu nākotnes perspektīvā (vai nu mainot tās dislokāciju, vai veidojot būvēta<br />
vai stādīta tipa pretgāzu barjeras) ar mērķi samazināt autostrādes ietekmi. Izkliežu<br />
karte nerada iespaidu, ka esošā ražotnes darbība radītu vairāk kā mazāko daļu no šīm<br />
imisijām, jo <strong>rūpnīcas</strong> tuvumā imisiju lauka vērtības ir 4-7 μg/m 3 (gada) un 15-20<br />
μg/m 3 (stundas), kas ir mazāk par 20% vidēji gadā un nelabvēlīgākos meteoapstākļos<br />
(stundas vērtība) līdz 50% no autoceļa ietekmes. Turklāt, jāņem vērā, ka ražotnes<br />
ietekme līdz ar attālumu dilst, tātad faktiski Brocēnu apbūvētajā daļā <strong>rūpnīcas</strong><br />
koleģiālā daļa kopējā piesārņojuma izveidē ir vēl mazāka (V pielikums, 2. un 3. lapa).<br />
Sēra dioksīds<br />
Esošais fona piesārņojums pamatā summējas no dzelzceļa līnijas ietekmes un<br />
esošās ražotnes ietekmes. Ap pašu dzelzceļa stigu eksistē imisiju lauks 5-12 μg/m 3 kā<br />
stundas augstākā 24 reizes gadā pieļaujamā maksima un 2-5 μg/m 3 kā diennakts<br />
trīsreiz gadā pieļaujamā maksima (pilnā tekstā “diennakts vidējā koncentrācija, ko<br />
drīkst pārsniegt ne vairāk kā 3 reizes gadā” un atbilstoši “stundas” un “24 reizes<br />
gadā”). Tā kā normatīvs ir attiecīgi stundas 350 μg/m 3 un dienas 125 μg/m 3 , tad šāda<br />
koncentrācija problēmas nerada. Brocēnu apbūves viena vai nedaudzu ēku vienas<br />
sienas daļa var atrasties zonā, kurā imisijas ir attiecīgi 2-5 μg/m 3 un arī 2-5 μg/m 3<br />
(abi lielumi – stundas un dienas), bet pārējās ēkas apmēram 10% apbūves atrodas<br />
zonā 1-2 μg/m 3 (abi kontrollielumi), toties virs 80% apbūvētās teritorijas atbilst<br />
imisiju koncentrācijām zem 1 μg/m 3 (abi kontrollielumi). Tātad paredzēt potenciālu<br />
SO2 ietekmi <strong>uz</strong> veselību šobrīd nevar, jo saglabājas tuvs 100 reizēm drošības<br />
koeficients (V pielikums, 4. un 5. lapa).<br />
Putekļi PM10<br />
Cementa rūpniecībā vēsturiski kopš pirmsākumiem un visās pasaules valstīs<br />
lielākās problēmas ir ar putekļiem. Lai arī plānotā ražotne lietos augsti tehnoloģiskus<br />
līdzekļus putekļu emisiju samazināšanai, ir jāapzinās, ka putekļi un jo īpaši putekļu<br />
smalkākā frakcija ir un paliks vājā vieta ražotnē, kas jo īpaši ir atkarīga no<br />
tehnoloģiskās kultūras ražošanas laikā.<br />
Esošais fona piesārņojums pamatā summējas no autoceļa ietekmes un vecās<br />
ražotnes ietekmes. Normatīvi ir diennakts koncentrācijas 36. maksimai 50 μg/m 3 un<br />
gada vidējai koncentrācijai 40 μg/m 3 (sākot ar 2010. gadu 20 μg/m 3 ). Esošā ietekme<br />
ir ap autoceļu šaurā joslā 16-21 μg/m 3 un 8-9 μg/m 3 attiecīgi, bet Brocēnu apmēram<br />
40% apbūvētās teritorijas ir 14-16 μg/m 3 un 7-8 μg/m 3 attiecīgi. Pilsētas teritorijā ir<br />
vairākas saliņas, kurās koncentrācijai ir pīķa lielums 21-33 μg/m 3 un 9-16 μg/m 3<br />
attiecīgi. Lai arī tas pārsniedz augšējo novērošanas slieksni, instrumentālu<br />
monitoringu valsts institūcijas vai pašvaldība neveic un neplāno veikt. Pastāvošajā<br />
normatīvā piesārņojums iekļaujas. Tiešā ražotnes teritorijas perimetrā koncentrācijas<br />
sasniedz 16-33 μg/m 3 un 7-16 μg/m 3 , kas arī iekļaujas normatīvā (50 μg/m 3 un 20<br />
μg/m 3 ). Tiem meža kvartāliem, kuri nākotnē var ciest no SO2 imisijām, šobrīd<br />
putekļu imisijas ir 12-16 μg/m 3 un 6-8 μg/m 3 , kas arī iekļaujas ekosistēmu<br />
aizsardzības normatīvā (V pielikums, 6. un 7. lapa).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 124
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
4.7. Apkārtnes dabas vērtību raksturojums un<br />
NATURA 2000 teritorijas<br />
2006. gada septembrī veikti biotopu lauka apsekojumi ar mērķi identificēt<br />
sugas un biotopus un konstatēt to aizsardzības pakāpi <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> jauniegādātajā<br />
zemes gabalā “Meiri” (kadastra Nr. 84405 002 0019, 8425 005 0147, 8425 005 0148,<br />
kopplatība 80,9 ha) un no īpašuma “Kūlkampji” atdalītajā zemes gabalā “Birzītes”<br />
(kadastra Nr. 8405 002 0002, platība 41,2 ha) Brocēnu novada Brocēnu pilsētā,<br />
Saldus rajonā kā teritorijā, kuras <strong>vidi</strong>enē fiziski izvietosies jaunbūvējamā <strong>cementa</strong><br />
rūpnīca un kuras perifērija kļūs par jaunajai <strong>cementa</strong> rūpnīcai tieši pieguļošo platību.<br />
Ārpus šīs īpašuma robežas sugas un biotopi ir novērtēti pieguļošajās mežu platībās<br />
viena meža kvartāla platumā ap <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> teritoriju, balstoties <strong>uz</strong> Dabas<br />
aizsardzības pārvaldes publiskās informācijas (www.dap.gov.lv) un Valsts meža<br />
dienesta mežaudžu plāniem.<br />
Biotopu raksturojums<br />
Botāniskajā literatūrā un Latvijas Vides Aģentūras datu bankās pārbaudīta<br />
informācija, vai šajā teritorijā nav konstatētas reto un aizsargājamo sugu atradnes.<br />
Pārbaudīts, vai projekta „Pļavu inventarizācija Latvijā” (2002. – 2006.) ietvaros<br />
dotajā apkārtnē nav atzīmētas dabiskās pļavas. Pārbaudes rezultāti ir negatīvi – līdz<br />
šim teritorijā nav atzīmētas nozīmīgas dabas vērtības.<br />
Apsekotajā teritorijā konstatēti šādi biotopi (iekavās norādīts Latvijas biotopu<br />
klasifikatora kods; skatīt 19. attēlu):<br />
� pūkainās pļava<strong>uz</strong>ītes Helictotrichon pubescens – spradzenes Fragaria<br />
viridis pļavas (E.1.4.4.);<br />
� parastās smaržzāles Anthoxanthum odoratum – parastās smilgas<br />
Agrostis tenuis un parastās smaržzāles Anthoxanthum odoratum –<br />
parastās ciņusmilgas Deschampsia cespitosa pļavu komplekss (E.2.2.1.<br />
+ E.2.2.3.);<br />
� parastās smaržzāles Anthoxanthum odoratum – parastā vizuļa Briza<br />
media pļavas (E.2.2.2.);<br />
� slotiņu ciesas Calamagrostis epigeios pļavas (E.3.2.7.);<br />
� augsto grīšļu pļavas (E.4.3.);<br />
� ruderalizētas pļavas (E.5.);<br />
� kultivētas pļavas un ganības (I.3.6.);<br />
� krūmāji (F.6.);<br />
� jauktu koku sausieņu meži (F.1.8.);<br />
� sakņu un augļu dārzi (I.5. + I.6.);<br />
� dzīvojamā apbūve (L.2.);<br />
� <strong>rūpnīcas</strong> un citas saimnieciskās būves (L.3.).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 125
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Pļavas teritorijā ir ļoti neviendabīgas. Pēc sugu sastāva grūti noteikt to<br />
apsaimniekošanas vēsturi. Daļa pļavu noteikti ir bijušas artas, iespējams, ka te bijuši<br />
arī tīrumi un pļavas veidojušās atmatu vietā. Pļavas ilgāku laiku nav rekultivētas.<br />
Jādomā, ka veģetāciju ietekmē <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> klātbūtne, izdalot apkārtnē kaļķa<br />
putekļus. Rezultātā veidojas Latvijas teritorijai netipiski augšanas apstākļi. Par to<br />
liecina kalcifīlu epifītisko sūnu pastiprināta augšana (piemēram, gar dzelzceļa līniju<br />
augošie bērzi bagātīgi ir klāti ar pūkcepureņu Orthotrichum ģints sūnām, kaut gan<br />
parasti <strong>uz</strong> bērziem šīs sugas tikpat kā nav sastopamas), bet sētā zālājā, kurā vēl lielā<br />
daudzumā ir saglabājusies sējas lucerna Medicago sativa, ir sastopamas kalcifīlas<br />
dabisko pļavu indikatorsugas – zilganais grīslis Carex flacca, spradzene Fragaria<br />
viridis u.c. Šo sugu strauju ieviešanos pēc aršanas, acīmredzot, ir sekmējis<br />
paaugstinātais kaļķu saturs augsnē.<br />
Pūkainās pļava<strong>uz</strong>ītes Helictotrichon pubescens - spradzenes Fragaria<br />
viridis pļavas fragmenti ir teritorijas vidusdaļā (20. attēls). Te dominē pūkainā<br />
pļava<strong>uz</strong>īte Helictotrichon pubescens, spradzene Fragaria viridis, lielā dzelzene<br />
Centaurea scabiosa, pļavas skarene Poa pratense. Šajās pļavās ir reģistrētas astoņas<br />
dabisko pļavu indikatorsugas un pļavas atbilst bioloģiski vērtīga zālāja statusam un<br />
Latvijas un Eiropas nozīmes aizsargājamam biotopam – sausas pļavas kaļķainās<br />
augsnēs.<br />
20. attēls. Pūkainās pļava<strong>uz</strong>ītes – spradzenes pļava ar bezstumbra usnes Cirsium<br />
acaule un lēdzerkstes Cirsium oleraceum hibrīdu priekšplānā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 127
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Parastās smaržzāles Anthoxanthum odoratum – parastās smilgas Agrostis<br />
tenuis un parastās smaržzāles Anthoxanthum odoratum – parastās ciņusmilgas<br />
Deschampsia cespitosa pļavu komplekss ir teritorijas ziemeļaustrumu daļā. Te ir<br />
redzamas cilvēku saimnieciskās darbības pēdas – zemes vaļņi, būvju paliekas<br />
(21. attēls). Pļavā dominē parastā smilga Agrostis tenuis, pļavas dedestiņa Lathyrus<br />
pratensis, sarkanā a<strong>uz</strong>ene Festuca pratensis, parastā ciņusmilga Deschampsia<br />
cespitosa. Šīs pļavas ir neviendabīgas, atsevišķās vietās ir sastopamas dabisko pļavu<br />
indikatorsugas, taču to kvalitatīvais un kvantitatīvais daudzums nav pietiekams, lai šo<br />
pļavu atzītu par bioloģiski vērtīgu zālāju.<br />
21. attēls. Antropogēnas darbības ietekmēts pļavu komplekss teritorijas<br />
ziemeļaustrumu daļā<br />
Parastās smaržzāles Anthoxanthum odoratum – parastā vizuļa Briza<br />
media pļavas ir nelielās platībās vairākās vietās. Te dominē parastā trīsene Briza<br />
media, ziemeļu madara Galium boreale, zilganais grīslis Carex flacca un spradzene<br />
Fragaria viridis. Kaut arī lielā daudzumā ir sastopams zilganais grīslis Carex flacca,<br />
bet vietām arī zilganā seslērija Sesleria caerulea, pļava neatbilst savienībai Molinion,<br />
jo te trūkst šai augu sabiedrībai raksturīgās un konstantās sugas, bet zilganā grīšļa un<br />
zilganās seslērijas klātbūtni var izskaidrot ar mākslīgi paaugstināto kaļķu saturu<br />
augsnē. Bez tam šīs sugas pļavā nav izplatītas vienmērīgi, bet veido atsevišķus<br />
laukumus (22. attēls). Dabisko pļavu indikatorsugu skaits šajās pļavās ir ap 10 sugām<br />
un tās atbilst bioloģiski vērtīga zālāja statusam un Eiropas nozīmes aizsargājamam<br />
biotopam – sugām bagātas atmatu pļavas (saskaņā ar MK izdotajiem “Noteikumiem<br />
par Latvijā sastopamo Eiropas Savienības prioritāro sugu un biotopu sarakstu”, skat.<br />
1. nodaļu). Pļavā teritorijas austrumu malā aug atsevišķi ozoli (23. attēls).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 128
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
22. attēls. Neliela zilganās seslērijas Sesleria caerulea grupa parastās smaržzāles –<br />
parastā vizuļa pļavā<br />
23. attēls. Bioloģiskās daudzveidības elements – ozols – parastās smaržzāles – parastā<br />
vizuļa pļavā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 129
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Slotiņu ciesas Calamagrostis epigeios pļavas ir teritorijas austrumu daļā<br />
(24. attēls). Tās sen nav pļautas, tāpēc tajās savairojusies slotiņu ciesa Calamagrostis<br />
epigeios – suga, kura raksturīga ilgi neapsaimniekotām pļavām. Šī teritorijas daļa arī<br />
stipri aizaug ar krūmiem. Pēc dominantajām, raksturīgajām (lēdzerkste Cirsium<br />
oleraceum, Eiropas saulpurene Trollius europaeus) un konstantajām sugām (purva<br />
gandrene Geranium palustre, zeltainā gundega Ranunculus auricomus, meža zirdzene<br />
Angelica sylvestris u.c.), pļava pieder savienībai Calthion. Vietām arī šajā pļavā<br />
parādās kalcifīlās sugas (25. attēls). Tā kā dabisko pļavu indikatorsugu skaits ir neliels<br />
(3 – 4 sugas), slotiņu ciesas pļavas neatbilst bioloģiski vērtīga zālāja statusam.<br />
24. attēls. Ilgstoši neapsaimniekota slotiņu ciesas pļava<br />
“Eiroprojekts”, 2007 130
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
25. attēls. Slotiņu ciesas pļava ar dažiem zilganā grīšļa Carex flacca eksemplāriem<br />
Izžūstoša strauta gultnes tuvumā apsekotās teritorijas dienvidrietumu daļā ir<br />
augsto grīšļu pļavas fragmenti kopā ar krūmājiem (26. attēls). Pļavu augu sugu<br />
sabiedrībās dominē pūslīšu grīslis Carex vesicaria, iesirmā ciesa Calamagrostis<br />
canescens, meža meldrs Scirpus sylvaticus, upes kosa Equisetum fluviatile un pūkainā<br />
kazroze Epilobium hirsutum. Te vietām aug dabisko pļavu indikatorsuga – purva<br />
gandrene Geranium palustre, taču šī teritorija neatbilst bioloģiski vērtīga zālāja<br />
statusam.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 131
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
26. attēls. Augsto grīšļu pļavas un krūmāji strauta ielejā<br />
Ruderalizētas pļavas atrodas teritorijas vidusdaļā, pie tās rietumu malas.<br />
Iespējams, augsnē te ir nonācis pārāk liels minerālmēslu daudzums, jo augi te veido<br />
netipiski leknas monodominantas augu sabiedrības, daļa teritorijas te noteikti ir bijusi<br />
arī arta. Biotopā dominē slotiņu ciesa Calamagrostis epigeios (27. attēls), vietām tā<br />
aug kopā ar parasto kamolzāli Dactylis glomerata, bet daļā ruderalizēto pļavu dominē<br />
meža suņuburkšķis Anthriscus sylvestris (28. attēls). Šajās pļavās tikai nedaudz sastop<br />
vienu no izplatītākajām dabisko pļavu indikatorsugām – ziemeļu madaru Galium<br />
boreale. Šīs pļavas nav bioloģiski vērtīgas.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 132
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
27. attēls. Ruderalizēta pļava ar monodominantu slotiņu ciesas Calamagrostis<br />
epigeios audzi<br />
28. attēls. Ruderalizēta pļava ar monodominantu meža suņuburkšķa Anthriscus<br />
sylvestris audzi<br />
“Eiroprojekts”, 2007 133
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kultivētas pļavas un ganības ir samērā sen artas, tāpēc te ir sastopamas arī<br />
atsevišķas dabisko pļavu indikatorsugas, taču to skaits nav liels un izplatība ir<br />
nevienmērīga. Kultivētajās pļavās dominē parastā kamolzāle Dactylis glomerata,<br />
pļavas skarene Poa pratensis, ārstniecības pienene Taraxacum officinale, sarkanais<br />
āboliņš Trifolium pratense.<br />
Krūmājus veido baltalksnis Alnus incana, āra bērzs Betula pendula, parastā<br />
ieva Padus avium, pelēkais kārkls Salix cinerea, bet sastop arī citas kārklu sugas –<br />
klūdziņu kārklu Salix viminalis, vicu vītolu Salix triandra, trauslo vītolu Salix fragilis<br />
un šķetru Salix pentandra. Pie dzelzceļa ir stādītas potcelmu un maija rozes Rosa<br />
subcanina, R. majalis un āra bērzu Betula pendula rinda. Te ir arī parastās apses<br />
Populus tremula un purpura kārkla Salix purpurea krūmāji. Krūmāji 19. attēlā ir<br />
atzīmēti, nenodalot tos no apkārtējiem biotopiem.<br />
Jauktu koku sausieņu meža fragmenti ir nelielās platībās gar teritorijas<br />
rietumu malu. Kokaudze ir jauna, to pārsvarā veido baltalknis Alnus incana, kā arī<br />
citas koku sugas – parastā priede Pinus sylvestris, āra bērzs Betula pendula, parastā<br />
egle Picea abies. Pamežs samērā biezs, to veido parastais pīlādzis Sorbus aucuparia<br />
un parastā lazda Corylus avella. Zemsedzē dominē meža zaķskābene Oxalis<br />
acetosella, vīrpaparde Dryopteris filix-mas, parastā kumeļpēda Asarum europaeum un<br />
podagras gārsa Aegopodium podagraria. Mežā nav sastopamas īpaši aizsargājamas<br />
augu sugas un tas neatbilst aizsargājama biotopa statusam.<br />
Sakņu un augļu dārzi aizņem samērā lielu platību teritorijas dienvidrietumu<br />
daļā. Te ir mazdārziņu kolonija, kurā ir gan apsaimniekoti, gan aizlaisti dārzi ar<br />
sakņaugu un augļu koku kultūrām. Apkārtnē sastopamas nezāļu un dārzbēgļu sugas.<br />
Teritorija nav bioloģiski vērtīga.<br />
Dzīvojamo apbūvi veido dažas viensētas kopā ar tām piegulošiem bioloģiski<br />
nevērtīgiem biotopiem – pagalmiem, zālājiem, augļu un sakņu dārziem, jaunām<br />
atmatām.<br />
Rūpnīcas un citas saimnieciskās būves ir apsekotās teritorijas ziemeļrietumu<br />
daļā. Te iekļaujas arī citi bioloģiski mazvērtīgi biotopi – kultivētas pļavas fragments,<br />
dīķi, krūmāji, veca mājvieta, ceļi, pamestas sliedes (29. attēls).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 134
29. attēls. Pamesta saimniecisko būvju teritorija<br />
Secinājumi<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Apsekotajā Saldus rajona Brocēnu lauku teritorijas Brocēnu <strong>cementa</strong> fabrikas<br />
apkārtnē ir konstatēti Latvijas un Eiropas nozīmes īpaši aizsargājami biotopi: sausas<br />
pļavas kaļķainās augsnēs un sugām bagātas atmatu pļavas.<br />
Teritorijā nav sastopamas MK “Noteikumos par īpaši aizsargājamo sugu un<br />
ierobežoti izmantojamo īpaši aizsargājamo sugu sarakstu” iekļautās augu sugas. Nav<br />
konstatētas arī augu sugas, kurām izveidojami mikroliegumi (saskaņā ar MK<br />
“Mikroliegumu izveidošanas, aizsardzības un apsaimniekošanas noteikumiem”), kā<br />
arī Latvijas Sarkanajā grāmatā ietvertās augu sugas.<br />
NATURA 2000 teritorijas<br />
Apsekotās teritorija apkārtnē ir konstatēti divi NATURA 2000 tīklā iekļauti<br />
dabas liegumi: “Baltezera purvs” un “Cieceres ezera sala” (30. attēls).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 135
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
30. attēls. Īpaši aizsargājamās dabas teritorijas Saldus rajonā (avots: www.dap.gov.lv)<br />
Dabas liegums „Baltezera purvs” ir apmēram 1 km attālumā <strong>uz</strong> austrumiemdienvidaustrumiem<br />
no apsekotās potenciāli apbūvējamās teritorijas, kas atrodas pie<br />
Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong>. Šīs teritorijas atdala bioloģiski mazvērtīgi meliorēti meži.<br />
Lieguma teritorijā konstatēti četri ES nozīmes aizsargājami biotopi (mezotrofas<br />
ūdenstilpes ar bentisku mieturaļģu augāju - 3140 – NATURA 2000 kods; oligotrofu<br />
līdz mezotrofu augu sabiedrības minerālvielā nabadzīgās ūdenstilpnēs un to<br />
krastmalās -3130; pārejas purvi un slīkšņas -7140; purvaini meži -91D0) un 13<br />
aizsargājamas vaskulāro augu sugas, kā arī viena sūnu un viena sēņu suga un 5<br />
aizsargājamas putnu sugas (izmantoti EMERALD projekta un dabas plāna materiāli).<br />
Dabas liegums „Cieceres ezera sala” izvietots apmēram 2,5 km attālumā <strong>uz</strong><br />
dien<strong>vidi</strong>em-dienvidrietumiem no apsekotās potenciāli apbūvējamās teritorijas, kas<br />
atrodas pie Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritorijas. Lieguma teritorijā konstatēts viens<br />
Latvijas un ES nozīmes aizsargājams biotops (jaukti platlapju meži – 9020* –<br />
NATURA 2000 kods, prioritārs biotops) un viena aizsargājama vaskulāro augu suga<br />
un divas aizsargājamas putnu sugas (izmantoti EMERALD projekta materiāli).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 136
Mežu raksturojums<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
<strong>SIA</strong> CEMEX teritorijas apkārtnē galvenokārt sastopamas mežaudzes, kurās<br />
dominējoša suga ir egle vai bērzs (31. attēls). Izplatītākais augšanas apstākļu tips –<br />
vēris (32. attēls). Trešā daļa no apkārtnē esošajiem mežu nogabaliem ir sasnieguši<br />
ciršanas vecumu (33. attēls). Apkārtnē dominē I bonitātes (ražīgas) audzes (34. attēls).<br />
Apskatītajos meža nogabalos nav esošu vai potenciālu mikroliegumu. Teritorijas<br />
apkārtnes mežaudžu plāns parādīts 35. attēlā.<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
%<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Egle Bērzs Priede Apse Baltalksnis Blīgzna<br />
31. attēls. Meža nogabalu sadalījums pēc valdošās koku sugas<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
%<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Vēris Damaksnis Slapjais<br />
vēris<br />
Dumbrājs Niedrājs Citi<br />
32. attēls. Meža nogabalu sadalījums pēc augšanas apstākļu tipiem<br />
“Eiroprojekts”, 2007 137
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
%<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Jaunaudzes Vidēja vecuma<br />
audzes<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Briestaudzes Pieaugušas<br />
audzes<br />
33. attēls. Meža nogabalu sadalījums pēc audzes vecuma<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
% 40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
I II III IV<br />
34. attēls. Meža nogabalu sadalījums pēc bonitātes<br />
Pāraugušas<br />
audzes<br />
Bonitāte<br />
“Eiroprojekts”, 2007 138
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
4.8. Tuvākās lauksaimniecībā izmantojamās zemes<br />
Brocēnu pilsētas Rūpniecības un ražošanas apbūves zona ir pakavveidīgi<br />
izliekta teritorija ar līkumu <strong>uz</strong> ziemeļiem un galiem <strong>uz</strong> dien<strong>vidi</strong>em (skat. 56. attēlu<br />
5.13. nodaļā). Tā gandrīz pilnībā sastāv no līdzšinējās un jaunpievienojamās CEMEX<br />
<strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritorijas, tāpēc, raksturojot piegulošās teritorijas, tā šeit<br />
vienkāršojot pieņemta par jaunās <strong>rūpnīcas</strong> teritoriju.<br />
Rūpniecisko zonu gandrīz no visām pusēm ieskauj meži. Tikai apmēram viena<br />
kilometra garumā rūpnieciskās zonas ziemeļaustrumu robežas posms robežojas ar<br />
lauksaimniecības zemi: apmēram 100 ha kompaktas lauksaimnieciskās zonas, kuru<br />
tālāk atkal ieskauj mežs (skat. arī mežaudžu plānu 4.7. nodaļā 35. attēlā). Tā ir<br />
lauksaimniecībā mazintensīvi izmantota zeme, dabā līdzīga tai pašai, kura pievienota<br />
līdzšinējai CEMEX <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritorijai jaunās <strong>rūpnīcas</strong> būvniecības<br />
vajadzībām. Nav ziņu par esošām vai plānotām bioloģiskās lauksaimniecības<br />
aktivitātēm <strong>uz</strong> šīs lauksaimnieciskās zemes.<br />
Ne minētajā mežu ieskautajā CEMEX jaunajai rūpnīcai tuvākajā<br />
lauksaimnieciskajā zemē, ne arī tālāk aiz mežiem ne <strong>uz</strong> vienu pusi nav identificētas<br />
nacionālas nozīmes lauksaimniecības teritorijas.<br />
4.9. Ainaviskais un kultūrvēsturiskais teritorijas un<br />
apkārtnes nozīmīgums<br />
Brocēnu novada teritorijas plānojuma 2004. – 2016. gadam projektā teikts: „<br />
(..) ainaviski apkārtne ir deģenerēta Rīgas – Liepājas automaģistrāles apkārtnes zonā,<br />
ko veido tipiski urbanizēta un industrializēta lauku ainava. (..) ierīkojot karjerus, ir<br />
konstatējami vietējās ainavas bojājumi un deformācijas, kas būtu saucamas par post<br />
industriālām ainavām.”<br />
Šo ainavu var raksturot kā tipisku industriālo ainavu, ko veido plašā teritorijā<br />
izvietoti apjomīgi ražošanas objekti ar izteiktu 1950. – 1970.-tajiem gadiem raksturīgu<br />
lielo rūpnīcu dizainu, ko īpaši apkārtējā līdzenuma ainavā izceļ šīs <strong>rūpnīcas</strong> augstu<br />
virs horizonta pacēlies kūpošais skurstenis. Kopš 1960.-tajiem gadiem šī ainava ir<br />
kļuvusi par zināmu metaforu Brocēniem kā padomju industrijas sasniegumu rādītājs,<br />
gan arī kā apkārtējo <strong>vidi</strong> apdraudoša industrializēta vieta Latvijā. Šī objekta vizuālais<br />
spiediens <strong>uz</strong> apkārtējo ainavu nav mainījies arī mūsdienās.<br />
<strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> rūpniecības objekta ainaviskās <strong>uz</strong>tveres atkarīga no skatu<br />
punkta un rakursa. Objekts pilnīgi atveras skatam un izteikti dominē pasažieru stacijas<br />
“Brocēni” rajonā (36. attēls). Esošo piesātināto industrijas ainavu vēl vairāk papildina<br />
dzelzceļa infrastruktūras elementi un konstrukcijas. Drūmu un degradējošu efektu šajā<br />
ainavā ienes cementu putekļu izkliedējums lielā apkārtnē, radot psiholoģisku spriedzi<br />
saistībā ar piesārņoto un degradēto <strong>vidi</strong>, ko vēl vairāk pastiprina nesakoptība un<br />
piesārņotība visā ražotnes teritorijā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 140
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
36. attēls. Skats <strong>uz</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> no pasažieru stacijas “Brocēni”<br />
Attālinoties no šī rūpniecības objekta kilometra un lielākā attālumā,<br />
industriālās ainavas intensitāte strauji samazinās, ko veicina meža joslas, gandrīz<br />
aizsedzot skatu <strong>uz</strong> objektu no Brocēnu pilsētas un autoceļa Rīga – Liepāja puses. No<br />
autoceļu Rīga – Saldus – Liepāja un Saldus – Brocēni – Kandava skatupunkta ainavā<br />
ienāk ceļmalau un agrārainavu elementi un vietām augstsprieguma pārvades līniju<br />
balsti. Liels ainavisks kontrasts konstatējams, atrodoties <strong>uz</strong> viadukta pār dzelzceļu<br />
Rīga – Liepāja, kā arī autoceļu Rīga – Liepāja un Saldus – Brocēni – Kandava<br />
krustojumā, kur paveras plaša mozaīkveidīga panorāma <strong>uz</strong> Brocēnu rūpniecības un<br />
ražošanas zonu, t.sk. CEMEX, kā arī <strong>uz</strong> estētiskām ainavām – Saldus pauguraini,<br />
Cieceres un Brocēnu ezeru ielejām. Jāpiezīmē, ka lai arī ainava šeit ir panorāmiska,<br />
pateicoties reljefa pacēlumam, un daudzveidīga, ar izteiktiem estētikas elementiem,<br />
tomēr, sakarā ar sarežģīto satiksmes ceļu krustojuma mezglu, šeit nav iespējams ilgi<br />
<strong>uz</strong>kavēties, tāpēc satiksmes dalībniekam šī ainava parādās īslaicīgi.<br />
Plānotā jaunbūvējamā rūpniecības objekta CEMEX teritorija atrodas<br />
līdzenumā ar nelielu reljefu, kurā galvenokārt atsevišķas viensētas un kultivēti lauki<br />
mijas ar pļavām, klajumiem, krūmājiem, lauku ceļiem un takām, purvainām vietām,<br />
strautiem un nelieliem dīķiem un siltumtrases līnijām. Šo teritoriju, izņemot ziemeļu<br />
pusi, kas robežojas ar preču dzelzceļa stacijas laukumiem, ieskauj mežs. Rietumos no<br />
apbūvei plānotās teritorijas paceļas CEMEX ražotnes korpusi. Pēc nozīmīguma<br />
pakāpes šo ainavu var raksturot kā vidēju – ar vietējo nozīmi.<br />
Samērā netālu (1 – 3 km attālumā) no rūpniecības objekta CEMEX virzienā <strong>uz</strong><br />
dien<strong>vidi</strong>em un dienvidrietumiem atrodas salīdzinoši izteiktas ezeraines ainavas<br />
Cieceres un Brocēnu ezeru apkārtnē, kā arī Cieceres upes ielejas ainava. Šīs ainavas<br />
pēc nozīmīguma pakāpes var raksturot kā augstas – ar valsts nozīmi (37. un<br />
38. attēls).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 141
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
37. attēls. Skats <strong>uz</strong> Saldus pauguraini no autoceļa Brocēni – Saldus<br />
38. attēls. Skats <strong>uz</strong> Brocēnu ezeru no autoceļa Brocēni – Kandava<br />
Brocēnu pilsētas ainavu var raksturot kā urbanizētu, kultūrvēsturiski maz<br />
izteiktu ainavu ar divstāvu gaumīgi veidotu ne pārāk blīvu apbūvi, koku alejām un<br />
apstādījumiem, kas dienvidu un dienvidrietumu pusē pāriet ezeraines ainavā,<br />
robežojoties ar Cieceres ezera stāvkrastiem, pastaigas takām un koku audzēm, ienesot<br />
“Eiroprojekts”, 2007 142
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
estētiski piesātinātu un pilnīgi kontrastējošu <strong>uz</strong>tveres gammu pilsētas ziemeļu pusē<br />
esošajai industriālajai ainavai (39. attēls).<br />
39. attēls. Skats un Cieceres ezeru no Brocēnu pilsētas puses<br />
Saldus rajona teritorijas plānojuma 2006. – 2018. gadam projektā tiekts: „ (..)<br />
Attīstīt ilgtspējīgu tūrismu, kas kā galvenās prioritātes izvirza dabas un kultūras<br />
vērtības, nemaina vietējās sabiedrības dzīves veidu, tūrisma servisam un<br />
pakalpojumiem cenšas izmantot esošās ēkas un tehnisko infrastruktūru, balstās <strong>uz</strong><br />
nelielu un augsta pakalpojuma standartu naktsmītņu izveidošanu.”<br />
Brocēnu novada teritorijas plānojuma 2004. – 2016. gadam projekts norāda <strong>uz</strong><br />
lauku tūrisma attīstību Brocēnu novadā īpaši ainaviski bagātajā ezeru apkārtnē, ko<br />
stimulētu vieglā pieejamība no valsts nozīmes autoceļiem, kas atrodas tiešā tuvumā.<br />
Plānojumā tiek likts akcents <strong>uz</strong> kultūras mantojuma un ainavu aizsardzību, kas<br />
viennozīmīgi <strong>uz</strong>skatāmi arī par tūrisma resursiem. Tāpat Brocēnu novada plānojums<br />
norāda <strong>uz</strong> netradicionālās lauksaimniecības, bioloģiskās zemnieku saimniecības,<br />
nelielu lauksaimniecības produktu pārstrādes <strong>uz</strong>ņēmumu izveidošanas potenciālu<br />
ainaviskajās vietās ap Cieceres ezeru, pateicoties mazam iedzīvotāju blīvumam un<br />
labai augsnes kvalitātei.<br />
Pašā Brocēnu pilsētā kultūrvēsturiskā vide ir neizteikta, kas izriet no pilsētas<br />
izveidošanās vēsturiskajiem apstākļiem. Tūrisma motīvu te ir pavisam nedaudz –<br />
Cieceres ezers ar laivu staciju, pludmale un sporta pasākumi CEMEX Ledus hallē un<br />
stadionā. Taču zināmā mērā Brocēnu apbūvē izpaužas identitāti <strong>uz</strong>turošas īpatnības<br />
un arhitektoniskā transformācija. Arī Saldus rajona tūrisma attīstības stratēģija 2002.<br />
– 2005. gadam akcentējusi Brocēniem raksturīgo pilsēt<strong>vidi</strong>: „Brocēnos – tikai<br />
Brocēniem tipiskā dzīvojamo māju apbūve, u.c. pilsētu daļas – apstādījumi, parki,<br />
“Eiroprojekts”, 2007 143
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
saistība ar Cieceres upi un ezeriem Šo raksturīgo iezīmju saglabāšana ir būtiska no<br />
tūrisma attīstības viedokļa.”<br />
Perspektīvā tiek domāts par laivu sacīkšu rīkošanu <strong>uz</strong> esošās airēšanas treniņu<br />
bāzes Cieceres ezerā. Paplašinot tūrisma plūsmas ir jāizvērtē jau esošais vietējo<br />
iedzīvotāju radītais rekreācijas un atpūtas vietu – īpaši Cieceres un Brocēnu ezera<br />
noslogojums. Zināmas perspektīvas saistāmas arī ar velotūrisma, ekotūrisma, lauku<br />
tūrisma un ūdenstūrisma attīstību, t.sk., izveidojot dabas taku ap Cieceres un Brocēnu<br />
ezeriem un iekļaujot tajā tuvumā esošās NATURA 2000 vietas – Cieceres ezera salu,<br />
Baltezera purvu, Dulbju acs purvu un dižkokus, kā arī izveidojot veloceliņus<br />
(piemēram, pa vecā dzelzceļa līniju no ražotnes <strong>uz</strong> kaļķu cepli) un laivu nobraucienu<br />
maršrutus.<br />
Salīdzinājumā ar pašu Brocēnu pilsētu, Brocēnu novads un Saldus rajons<br />
kopumā ir bagāts ar daudzveidīgiem kultūrvides objektiem un kultūras pieminekļiem.<br />
Tūrisma attīstības perspektīvā Brocēni, pateicoties savai dislokācijai nozīmīgu<br />
autoceļu un dzelzceļa krustpunktos, var attīstīt pakalpojumu sniegšanu tūrisma<br />
tranzītam.<br />
Šobrīd Brocēnu apkārtnē darbojas vairāki tūrisma <strong>uz</strong>ņēmumi:<br />
� “Zvejnieki”, Lielciecerē – Cieceres ezera krastā: mājiņu skaits 4, vietu<br />
skaits 25, pirts, viesību un konferenču zāle, peldvieta, laivu noma,<br />
šūpoles un sporta laukumi, telšu vieta, izjādes ar zirgiem;<br />
� “Radi”, Lielciecerē – Cieceres ezera krastā: viesu māja, vasaras<br />
kotedžas – kopā 11 numuri, 60 vietas, pirts ar kamīnzāli (Latvijā viena<br />
no populārākajām lauku pirtīm), svinību un semināru organizēšana,<br />
telts vietas, ūdens slēpošana un laivas, „4x4” tūrisms, volejbola un<br />
basketbola laukumi, četrvietīgi ūdens velosipēdi;<br />
� Smuku muiža, Remtē: kempinga mājiņas, viesu nams – 11 numuri, 25<br />
vietas, pirts, banketu zāle, ēdināšana, laivu noma, telšu vietas, treileru<br />
laukums;<br />
� CEMEX viesnīca, Brocēnos;<br />
� jauniešu viesnīca (hostelis), Brocēnos;<br />
� „Kārļi”, Brocēnu novadā: izjādes ar zirgiem;<br />
� „Kaijas”, Remtē: izjādes ar zirgiem un ekskursijas pa Remti.<br />
Brocēnu kultūrvides raksturojums<br />
Brocēnu pilsētas kultūr<strong>vidi</strong> var raksturot kā divu zināmā mērā antagonisku<br />
polu līdzās pastāvēšanu, kur sadalošais elements ir autoceļš Rīga – Saldus – Liepāja.<br />
Uz ziemeļiem no autoceļa atrodas izteikta rūpniecības zona, kurā slodzi rada <strong>SIA</strong><br />
<strong>“CEMEX”</strong> ražotņu silueti un augstu virs horizonta pacēlies bieži kūpošais skurstenis,<br />
izlietoto riepu krāvumi un nepievilcīgās dažādo noliktavu, darbnīcu un citu<br />
infrastruktūras elementu būves un konstrukcijas (40. attēls).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 144
40. attēls. Brocēni: rūpniecības zona<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Savukārt dienvidu pusē atrodas Brocēnu pilsētas administratīvās, kultūras,<br />
izglītības iestādes un citi pakalpojumu sniedzēji, kā arī dzīvojamo daudzdzīvokļu un<br />
individuālo ēku apbūve (41. attēls).<br />
41. attēls. Brocēni: dzīvojamo māju apbūve<br />
“Eiroprojekts”, 2007 145
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Estētiski vēl pievilcīgāku pilsētas kultūr<strong>vidi</strong> veido Cieceres ezera stāvkrasti<br />
(42. attēls) un to apkaimē iekārtotās atpūtas un rekreācijas vietas, pastaigas takas un<br />
sabiedriskie centri – Brocēnu novada Dome, kultūras centrs, vidusskola, stadions,<br />
laivu stacija, pludmale, CEMEX ledus halle.<br />
42. attēls. Cieceres ezera stāvkrasti<br />
Tiešā rūpniecības objekta CEMEX teritorijas tuvumā atrodas dzelzceļa<br />
stacijas “Brocēni” pasažieru ēka (1937. g.) Brocēnos – vietējas nozīmes vēstures<br />
(industriālā mantojuma) pieminekļu saraksta projekts. Stacijas pasažieru ēka veidota<br />
1930.-to gadu atturīgā funkcionālisma stila iezīmēs (43. attēls).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 146
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
43. attēls. Dzelzceļa stacijas “Brocēni” pasažieru ēka<br />
Ēkas centrālās fasādes rizalīta frontonu dekorē aina ar strādniekiem<br />
kaļķakmens la<strong>uz</strong>tuvēs, kas ir simboliska šejienes lielākajam rūpniecības <strong>uz</strong>ņēmumam<br />
– Brocēnu <strong>cementa</strong> fabrikai. Šo dekoru iekļauj atturīgi profilēta dzega ar dentikuliem<br />
(44. attēls).<br />
44. attēls. Dzelzceļa stacijas “Brocēni” pasažieru ēka: centrālās fasādes rizalīta<br />
frontons<br />
“Eiroprojekts”, 2007 147
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Savukārt, stacijas aizmugures fasādes rizalīta frontonā dekora elementi ir<br />
dzelzceļnieku simbols, graudu vārpas un āboliņa lapas, kas saistās ar citu Brocēnu<br />
saimnieciskas dzīves aspektu – lauksaimniecību un lopkopību. Šo dekoru nedaudz<br />
bagātina ar augu elementiem rotātas konsoles (45. attēls).<br />
45. attēls. Dzelzceļa stacijas “Brocēni” pasažieru ēka: aizmugures fasāde<br />
Pati pasažieru stacijas ēka pēc vairāku gadu ilgas dīkstāves šobrīd ir atjaunotās<br />
pasažieru dzelzceļa līnijas Rīga – Liepāja infrastruktūras daļa. Stacijas tuvāko<br />
apkārtni no austrumiem, dien<strong>vidi</strong>em un rietumiem pilnībā ieskauj tipiska industriāla<br />
ainava, kurā izteikti dominē CEMEX ražotnes masīvie, augstie korpusi ar tālu virs<br />
horizonta pacēlušos skursteni, dzelzceļa kravas stacijas iekārtas, sliežu ceļi, ogļu<br />
noliktavas, pārkraušanas ierīces un citas konstrukcijas.<br />
No rūpniecības objekta CEMEX teritorijas DDR virzienā 300 – 400 m<br />
attālumā (meža ceļa malā pie DUS Lukoil, ~150 – 200 m no autoceļa Rīga – Liepāja)<br />
atrodas piemiņas vieta II pasaules kara terora upuriem – Zvārdes pagasta<br />
aktīvistiem (46. attēls).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 148
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
46. attēls. Piemiņas vieta II pasaules kara terora upuriem – Zvārdes pagasta<br />
aktīvistiem<br />
No rūpniecības objekta CEMEX teritorijas D virzienā vairāk nekā 3 km<br />
attālumā atrodas Mazcieceres kaļķu ceplis (1921. g.), Brocēnos, Cieceres ezera<br />
krastā – vietējas nozīmes vēstures (industriālā mantojuma) pieminekļu saraksta<br />
projekts. Cieceres ezera krastos bija bagātīgi kaļķakmens slāņi, kuru izmantošanai<br />
darbojās vairāki kaļķu cepļi. Šajos cepļos ar tuvējos mežos cirstu malku dedzināja<br />
kaļķakmeni, lai iegūtu rūpniecībā lietojamus kaļķus. Saldus kooperatīvam piederošo<br />
Mazcieceres kaļķu cepli 1934. gadā pārņēma akciju sabiedrība "H. Šmits". Cieceres<br />
ezera krastos kaļķakmens slāņi bija 6 – 10 m biezi un nodrošināja <strong>cementa</strong> ražošanu<br />
50 gadus. Starp la<strong>uz</strong>tuvēm un rūpnīcu bija izbūvēts īpašs dzelzceļš.<br />
Cieceres dzirnavas – kultūrvides objekts.<br />
Piemiņas vieta 1905. – 1907. gada nemierniekiem Brocēnos, Cieceres ezera<br />
salā – vietējās nozīmes vēstures pieminekļu saraksta projekts.<br />
Karavīru kapsēta (1944. g.) Brocēnos, pie Dzirniekiem, autoceļa Rīga –<br />
Liepāja malā – vietējas nozīmes vēstures pieminekļu saraksta projekts.<br />
Cieceres pilskalns, Saldus raj., Brocēnu pag., pie bij. “Pilskalniem” – valsts<br />
nozīmes arheoloģijas piemineklis Nr. 2150. Pilskalns atrodas ~8,5 km <strong>uz</strong><br />
dienvidaustrumiem no Brocēniem, 4 km <strong>uz</strong> austrumiem no Cieceres ezera, Mazupes<br />
un kāda strautiņa satekā pie bij. Pilskalnu mājām. Šī senvieta nav arheoloģiski pētīta.<br />
Pilskalna plakums ir apmēram l00 m garš un 50 m plats. Pilskalnam bijis izraudzīts<br />
ziemeļu – dienvidu virzienā orientēts paugurs. Šobrīd par pils nocietinājumiem liecina<br />
paugura austrumu nogāze pret upi un daļēji arī dienvidu nogāze. Pēc vietējo<br />
iedzīvotāju nostāstiem pilskalns no rietumu puses bijis nocietināts ar valni un grāvi.<br />
Tagad rietumu nogāze noarta lēzena. Senvieta ir izrakņāta, bet pats pilskalns noaudzis<br />
kokiem un krūmiem, tikai centrālā daļa nedaudz klajāka.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 149
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
4.10. Cementa rūpniecības bīstamības raksturojums<br />
Cementa ražošanas procesu un <strong>cementa</strong> rūpniecības kopumā bīstamības<br />
raksturošanai veikta starptautiskajā literatūrā pieejamās informācijas analīze par<br />
pasaulē notikušajām avārijām <strong>cementa</strong> ražotnēs. Avārijas šajā rūpniecības nozarē<br />
notiek, bet tās parasti tiešā veidā nav saistītas ar pamatprocesu – <strong>cementa</strong> ražošanu.<br />
Cementa rūpniecības gala produkts – cements – nav ne uguns, ne sprādziena bīstams.<br />
Cementa putekļu nelabvēlīgā iedarbība vairāk aplūkojama kā darba vides risks, nevis<br />
saistībā ar rūpnieciskajām avārijām. Parasti avārijas saistītas ar kurināmā<br />
nodrošināšanas un tā izmantošanas procesiem. Tālāk aplūkotas dažas no pasaulē<br />
notikušajām avārijām <strong>cementa</strong> rūpnīcās un to analīzes rezultāti. Informācijas avots<br />
šim pārskatam ir Alameddin, A. N. and L<strong>uz</strong>ik, S. J. Coal Dust Explosions in the<br />
Cement Industry, Industrial Dust Explosions, ASTM STP 958, American Society for<br />
Testing and Materials, Philadelphia, 1987., pp. 217-233., kā arī interneta resursos<br />
pieejamā informācija.<br />
Avārija Ņujorkā<br />
1978. gada 4. aprīlī Ņujorkas <strong>cementa</strong> rūpnīcā notika viegli <strong>uz</strong>liesmojošu gāzu<br />
un akmeņogļu putekļu sprādziens krāsnī. Šajā gadījumā degmaisījuma <strong>uz</strong>krāšanās tika<br />
izskaidrota ar nepilnīgu sadegšanu, pārmērīgu kurināmā padevi, pārāk zemu<br />
temperatūru, lai notiktu sadegšana, vai arī ar visiem šiem trīs faktoriem vienlaicīgi.<br />
Avārija notika palaišanas – apstādināšanas procesā, kura laikā nebija saskaņota<br />
degvielas padeve ar degšanas procesu krāsnī, kas veicināja nesadegušā kurināmā<br />
<strong>uz</strong>krāšanos un <strong>uz</strong>liesmošanu sasniedzot noteiktu koncentrāciju. Avārijas rezultātā<br />
<strong>uz</strong>ņēmuma personāls traumas neguva. Tika bojātas tehnoloģiskās iekārtas – degvielas<br />
padeves sistēma. Ņemot vērā šīs avārijas apstākļus, tika izstrādātas rekomendācijas –<br />
lietot ogļūdeņraža analizatorus, ieviest liesmas nodzišanas signalizāciju ar<br />
automātisku degvielas padeves pārtraukšanu.<br />
Avārija Montanā<br />
Avārija notika 1979. gada 16. oktobrī. Akmeņogļu dzirnavu ventilācijas<br />
cauruļvadā notika akmeņogļu putekļu sprādziens. Straujas izplūdes no krāsns rezultātā<br />
(kas līdzinās nelielam sprādzienam), tika bojāts sadales aizbīdnis un viena no tā daļām<br />
iekrita ventilācijas caurulē, sabojājot tās stiprinājumus. Saskarē ar rotējošām daļām<br />
tika radīta dzirkstele, kas izsauca akmeņogļu putekļu <strong>uz</strong>liesmojumu. Otra daļa<br />
iesprūda un nobloķēja cauruļvadu, tāpēc tika pārtraukta gaisa pieplūde un<br />
paaugstinājās spiediens sistēmā. Avārijas rezultātā divi darbinieki ieguva otrās un<br />
trešās pakāpes apdegumus. Tika sagrauta dzirnavu ventilācijas sistēma.<br />
Avārijas analīzes rezultātā tika izdarīts slēdziens, ka pirms avārijas<br />
realizējušies šādi apstākļi:<br />
� akmeņogļu padeve nebija vairāk kā 97%,<br />
� gaisa temperatūra ventilācijas izejā bija 65,6 o C un kritās,<br />
� akmeņogļu padeves ātrums bija neliels, kā rezultātā ogļu smalkākās<br />
daļiņas nogulsnējās degļa pievadcaurules apakšējā daļā,<br />
“Eiroprojekts”, 2007 150
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
� operators samazināja ogļu padevi līdz 50% no nominālās ražības, līdz<br />
ar to gaisa un degvielas proporcija sasniedza sprādzienbīstamības<br />
robežas,<br />
� aizbīdņa bojājums izsauca metāla saskari ar rotējošu metāla detaļu, kas<br />
izsauca dzirksteli, kas, savukārt, izraisīja sprādzienu.<br />
No iepriekš minētā var secināt, ka avārija notika kurināmā padeves režīma<br />
neievērošanas dēļ. Tas izraisīja bojājumus kopējā ventilācijas sistēmā, kas, savukārt,<br />
izsauca avāriju citā iekārtā – ogļu dzirnavās.<br />
Avārija Pensilvānijā<br />
Pensilvānijas <strong>cementa</strong> rūpnīcā notika divas avārijas ar sprādzienu – 1980. gada<br />
2. maijā un 1991. gada 6. februārī. Otrā avārija notika pie <strong>rūpnīcas</strong> iedarbināšanas,<br />
pēc neparedzēta elektroenerģijas padeves pārtraukuma. Sprādziens notika <strong>uz</strong>reiz pēc<br />
akmeņogļu dzirnavu cirkulācijas ventilatora iedarbināšanas. Avārijā cilvēki netika<br />
ievainoti. Galvenie bojājumi bija ciklona sistēmā.<br />
Ņemot vērā šīs avārijas apstākļus, tika izstrādātas rekomendācijas. Galvenā<br />
bīstamība elektroenerģijas pārtraukuma gadījumā ir siltuma <strong>uz</strong>krāšanās ogļu<br />
dzirnavās, tāpēc tika rekomendēts atdzesēt dzirnavas pēc to darbības pārtraukuma.<br />
Dzesēšanai varētu tikt izmantota ūdens izsmidzināšanas sistēma. Otrs aizsardzības<br />
veids varētu būt sprādziena aizsardzības sistēmas izveide ciklonā.<br />
Avārija Kalifornijā<br />
1984. gada 18. jūlijā Kalifornijā notika sprādziens akmeņogļu <strong>uz</strong>glabāšanas<br />
tilpnē. Uguni izsauca paš<strong>uz</strong>liesmošanās. Oglekļa dioksīda padeve šajā tilpnē bija<br />
nepietiekama, lai novērstu sprādzienbīstamas vides veidošanos tajā. Pagāja salīdzinoši<br />
ilgs laiks no aizdegšanās brīža, līdz brīdim, kamēr tilpnē tika konstatēta<br />
sprādzienbīstama vide, tāpēc notika sprādziens. Šajā negadījumā cilvēki necieta,<br />
tomēr plaši tika bojāts tvertnes jumts un tās <strong>uz</strong>pildes konveijers.<br />
Tiek rekomendēts akmeņogļu <strong>uz</strong>glabāšana tilpnes konstruēt tā, lai samazinātu<br />
gaisa iekļuvi tajās līdz minimumam. CO2 jāpadod tvertnes virspusē nevis apakšpusē,<br />
tādejādi radot nelielu virsspiedienu, kas samazina arī gaisa pieplūdi telpā. Būtu<br />
jāizvēlas sistēma, kas spētu nodrošināt vienādu oglekļa dioksīda <strong>vidi</strong> visā tvertnes<br />
brīvajā tilpumā. Uz šādām tvertnēm vajadzētu <strong>uz</strong>stādīt vājākas konstrukcijas lūkas,<br />
kas sprādziena gadījumā nodrošinātu mazākus visas tvertnes bojājumus.<br />
Avārija Ņujorkā<br />
1985. gada 23. janvārī Ņujorkā, <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> akmeņogļu dzirnavās,<br />
notika sprādziens, kura rezultātā tika ievainoti trīs, bet bojā gāja viens darbinieks.<br />
Akmeņogļu dzirnavu darbība tika apturēta sakarā ar kļūdām vadības sistēmā. Meistars<br />
un divi atslēdznieki <strong>uz</strong>kāpa <strong>uz</strong> platformas un sāka atskrūvēt skrūves, lai atvērtu<br />
dzirnavu pārbaudes lūku. Tika atskrūvētas septiņas skrūves no deviņām un pēc tam<br />
mēģināts atvērt durvis, izmantojot skrūvgriezi. Notika sprādziens, kas visus trīs<br />
darbiniekus nogāza no platformas. Sprādziena cēlonis iespējams bija mehāniski radīta<br />
dzirkstele un skābeklis, kas iekļuva dzirnavās, atverot pārbaudes lūku.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 151
Avārija Bostonā<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Pēdējā zināmā avārija notika 2006. gada 28. septembrī Bostonā, kuras<br />
rezultātā <strong>cementa</strong> putekļi izplatījās blakus esošās skolas autobusu stāvvietas teritorijā.<br />
Šajā negadījumā 61 cilvēks tika hospitalizēts. Pēc <strong>rūpnīcas</strong> pārstāvju presē teiktā par<br />
avārijas iemeslu bijis defekts putekļu <strong>uz</strong>tveršanas sistēmā un apkārtnē nonākušas<br />
3 000 mārciņas <strong>cementa</strong> putekļu, kuri nokļuvuši arī cilvēku elpošanas ceļos.<br />
Precīzākas ziņas par avārijas apstākļiem pašlaik nav pieejamas.<br />
Pēc ASV organizācijas MSHA (Mine Safety and Health Administration) datu<br />
bāzē pieejamajiem datiem, laika posmā no 1977. gada 10. jūnija līdz 1985. gada 4.<br />
februārim ASV <strong>cementa</strong> rūpnīcās ir notikuši 26 negadījumi, kuri saistīti ar<br />
ugunsgrēku vai sprādzienu.<br />
Cementa rūpniecībai kopumā raksturīgas šādas iespējamās avārijas situācijas:<br />
� klinkera krāsns avārija, ko var izraisīt nepareizs degšanas process<br />
krāsnī, ko savukārt var iespaidot vairāki faktori – kurināmā padeves<br />
režīms, skābekļa daudzums un temperatūra krāsnī;<br />
� nesadegušu produktu <strong>uz</strong>krāšanās elektrostatiskajos filtros, veidojot<br />
sprādzienbīstamu <strong>vidi</strong>, kur iespējama aizdegšanās elektrostatiskās<br />
izlādes rezultātā ar sekojošu sprādzienu;<br />
� klinkera krāsns avārija, ko var izraisīt krāsns dzesēšana, izsmidzinot<br />
tajā ūdeni, kas nepareizas ūdens daudzuma padeves gadījumā var<br />
izsaukt ūdens tvaika <strong>uz</strong>krāšanos krāsnī un tā radītā pārspiediena<br />
graujošu iedarbību <strong>uz</strong> krāsni;<br />
� avārija dabas gāzes apgādes sistēmā, kas var būt saistīta ar gāzes<br />
noplūdi no cauruļvada ar vai bez aizdegšanos, kā arī ar gāzes tvaiku<br />
sprādzienu un/vai strūklas ugunsgrēku noplūdušās gāzes aizdegšanās<br />
gadījumā;<br />
� avārija akmeņogļu sagatavošanas procesā, kur var notikt to putekļu<br />
sprādziens nepareiza malšanas procesa vai žāvēšanas procesa laikā;<br />
� avārija cietā un šķidrā kurināmā <strong>uz</strong>glabāšanas novietnēs.<br />
Praktiski visos iepriekš minētajos riska scenārijos ir iesaistīts kurināmais, t.i.<br />
dabasgāze vai akmeņogļu putekļi. Arī citu kurināmo – lietoto riepu, lietoto eļļu,<br />
ekokurināmā u.c. pielietošana ir saistīta ar zināmu bīstamību. Tomēr tā kā šāda<br />
kurināmā veida izmantošana proporcionāli nav liela, kā arī to bīstamība ir mazāka,<br />
šajā riska novērtējumā to radītās avārijas netiks izvērtētas tik detalizēti, kā avārijas,<br />
kas saistītas ar akmeņogļu putekļiem un bīstamāko (no uguns un sprādziena<br />
bīstamības viedokļa) kurināmo – dabasgāzi.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 152
Dabas gāze<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Pēc AS „Latvijas gāze” sniegtās informācijas, Latvijā piegādātajai dabasgāzei<br />
ir šādi raksturlielumi:<br />
CAS numurs 10 – 74-82-8<br />
Sastāvdaļas:<br />
Metāns (CAS Nr. 74-82-8) – 98,9%<br />
Etāns (CAS Nr. 74-82-0) – 0,3%<br />
Propāns (CAS Nr. 74-98-6) – 0,1%<br />
Butāns (CAS Nr. 106-97-8) – 0,1%<br />
Oglekļa dioksīds (CO2) – 0,2%<br />
Slāpeklis (N2) – 0,4 %<br />
C2H5SH – 0,01% (~ 0.32 mg/m 3 )<br />
Fizikālās un ķīmiskās īpašības:<br />
Agregātstāvoklis (20 o C temperatūrā): gāzveida<br />
Krāsa: bezkrāsains<br />
Smarža: merkaptāna<br />
pH 5 – 7 (neitrāls)<br />
Viršanas t o : 161,58 0 C<br />
Kušanas t o : -182,48 0 C<br />
Paš<strong>uz</strong>liesmošanas t o : 537 0 C<br />
Degtspēja t o : 695 – 742 0 C (metāns)<br />
Tvaika spiediens 119mm Hg (-180 0 C)<br />
Relatīvais blīvums 0,7168 kg/nm 3 (0 0 C)<br />
Šķīdība ūdenī (0 0 C temperatūrā): 0,056<br />
Šķīdība ūdenī (20 0 C temperatūrā): 0,033; šķīst arī metanolā un<br />
toluolā<br />
Produkts ir īpaši viegli <strong>uz</strong>liesmojošs. Liesmas izplatīšanās ātrums – 0,338 m/s.<br />
Aizdedzināšanas avota minimālā jauda – 0,28 mJ (gaisā), 0,0027 mJ (skābeklī).<br />
Sprādzienbīstamības robežvērtības – 5-15 % (tilp.). Eksplozijas maksimālais<br />
virsspiediens – 706 kPa. Spiediena pieauguma ātrums – 18 MPa/s. Netiek <strong>uz</strong>skatīts,<br />
ka paredzētajos lietošanas apstākļos produkts rada risku cilvēka veselībai. Slēgtās<br />
telpās gāze var izsaukt smakšanu. Produktam nepiemīt toksiskas īpašības.<br />
10<br />
Tā kā dabas gāzei nav piešķirts atsevišķs CAS numurs, tiek lietots tās pamatsastāvdaļas – metāna –<br />
CAS Nr.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 153
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kā tipiskākā avārijas eskalācija dabas gāzes cauruļvada pārrāvuma gadījumā<br />
tiek <strong>uz</strong>skatīts strūklas ugunsgrēks, kura rezultātā, gan pēc modelēšanas programmu<br />
sniegtajiem rezultātiem, gan pēc informācijas, kas iegūta, analizējot pasaulē notikušas<br />
gāzes cauruļvadu avārijas, ir sagaidāms pietiekami liels apdraudējums avārijas vietai.<br />
Gāzes izplūdes un izplatības apkārtējā vidē gadījumos biežāk tiek apskatīta gāzes<br />
mākoņa ugunsgrēka izplatība nevis gāzes – gaisa maisījuma sprādziens.<br />
Akmeņogles<br />
Akmeņogles ir degošs materiāls, bet tas nav <strong>uz</strong>liesmojošs vai viegli<br />
<strong>uz</strong>liesmojošs, taču akmeņogļu putekļi, kas tiek izmantoti arī <strong>cementa</strong> rūpniecībā kā<br />
kurināmais, ir gan <strong>uz</strong>liesmojoši, gan sprādzienbīstami. Tā kā <strong>cementa</strong> rūpniecībā, tai<br />
skaitā arī Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā, tiek lietotas un arī jaunajā rūpnīcā paredzēts lietot<br />
akmeņogles, kuras tiek samaltas, turpmāk raksturota tieši akmeņogļu putekļu<br />
bīstamība.<br />
Arī ASV <strong>cementa</strong> rūpniecībā, pamatā klinkera ražošanas procesos, tiek<br />
izmantotas smalcinātas akmeņogles, kas savienojumā ar skābekli ir ugunsbīstams un<br />
sprādzienbīstams degmaisījums (Alameddin, L<strong>uz</strong>ik 1987). ASV iegūtās un izmantotās<br />
akmeņogles tiek <strong>uz</strong>skatītas par sprādzienbīstamām, ja to daļiņas vairāk kā 85% ir 74<br />
mikroni vai mazākas (kādas arī tiek izmantotas pulverizatora tipa kurināmā padeves<br />
sistēmās). Šādam akmeņogļu pulverim minimālā sprādzienbīstamā koncentrācija ir<br />
50-100 g/m 3 , bet augšējā sprādzienbīstamības robeža ir aptuveni 4000 g/m 3 . Protams,<br />
svarīga ir skābekļa koncentrācija gaisā. Skābekļa koncentrāciju gaisā var samazināt,<br />
piemēram, mitrums akmeņoglēs. Tiek <strong>uz</strong>skatīts, ka akmeņogļu putekļi savas<br />
sprādzienbīstamās īpašības zaudē, ja skābekļa daudzums gaisā ir mazāks par 13%<br />
(Alameddin, L<strong>uz</strong>ik 1987).<br />
Lai notiktu akmeņogļu aizdegšanās vai sprādziens, svarīga ir aizdedzināšanas<br />
ierosinātāja spēja aizdedzināt degmaisījumu. Akmeņogļu putekļu minimālā<br />
aizdegšanās temperatūra ir robežās no 425 o C līdz 800 o C. Pašas smalkākās akmeņogļu<br />
daļiņas varētu aizdegties pat pie 160 o C. Enerģija, kas nepieciešama, lai aizdedzinātu<br />
akmeņogļu putekļus ir aptuveni 60 mJ (Alameddin, L<strong>uz</strong>ik 1987).<br />
Akmeņogļu putekļi pie noteiktām darbībām vai <strong>uz</strong>glabāšanas apstākļiem var<br />
arī pašaizdegties. Pašaizdegšanās iespējama:<br />
� transportējot akmeņogļu putekļus pa cauruļvadiem lielā ātrumā (šādā<br />
situācijā ogļu putekļu daļiņu berzes rezultātā var <strong>uz</strong>krāties<br />
elektrostatiskā strāva un siltums, kas var būt aizdegšanās ierosinātāji;<br />
šajā gadījumā svarīgi ir cauruļvadu izmēri, to ģeometrija un<br />
elektrostatiskās aizsardzības sistēmas);<br />
� pie palielināta mitruma ogļu putekļos var sākties oksidācijas procesi,<br />
kas izsauc temperatūras paaugstināšanos un var izraisīt<br />
pašaizdegšanos;<br />
� ļoti smalkām ogļu putekļu daļiņām atklātā vidē;<br />
� sakarā ar dažādiem piemaisījumiem akmeņoglēs (piemēram, pirīta<br />
piemaisījumi akmeņoglēs nedrīkst pārsniegt 2%).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 154
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Būtiski akmeņogļu izmantošanā ir tas, ka akmeņogļu partijas viena no otras<br />
atšķiras, tāpēc būtiski ir veikt nepārtrauktu to kvalitātes rādītāju kontroli un veikt<br />
korekcijas sadedzināšanas sistēmā atkarībā no iegūtajiem rezultātiem.<br />
Tā kā nav pieejama precīzāka informācija par petrokoksa bīstamību, bet šis<br />
kurināmais ir ar līdzīgām īpašībām kā akmeņogles, petrokoksa un tā putekļu<br />
bīstamību var pielīdzināt akmeņogļu bīstamībai.<br />
Citi bīstamības avoti<br />
Cementa rūpnīcās, tāpat kā jebkurā citā ražošanas <strong>uz</strong>ņēmumā, var rasties arī<br />
avārijas situācijas dažādos palīgprocesos, piemēram:<br />
� darbībās ar ķīmiskām vielām un produktiem;<br />
� darbībās ar ugunsbīstamām vai sprādzienbīstamām vielām;<br />
� transporta pārvietošanās pa objekta teritoriju;<br />
� elektroenerģijas un komunikāciju apgādes nodrošināšanā u.c.<br />
Negadījumi vai kļūmes šajos palīgprocesos var izsaukt gan nelielas lokālas<br />
avārijas, gan arī ietekmēt un apdraudēt galveno tehnoloģisko procesu.<br />
4.11. Esošās ražotnes darbības riska analīze<br />
Esošā situācija tiek aplūkota kā alternatīva jaunās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong><br />
būvniecībai, t.i. tiek saglabāta esošā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīca, kurā <strong>cementa</strong> ražošanu<br />
veic, izmantojot slapjo procesu.<br />
Esošā <strong>cementa</strong> rūpnīca izvietota Brocēnu pilsētas ziemeļu daļā un tuvākās<br />
dzīvojamās ēkas atrodas 50 m, bet tuvākais dzīvojamais rajons 350 m no objekta<br />
teritorijas. Esošā <strong>cementa</strong> rūpnīca nodrošina 287 000 t/gadā klinkera un 330 000<br />
t/gadā <strong>cementa</strong> ražošanu. Galveni tehnoloģiski procesi ir:<br />
� izejvielas šķidrās masas sagatavošana;<br />
� klinkera apdedzināšana;<br />
� <strong>cementa</strong> malšana;<br />
� <strong>cementa</strong> <strong>uz</strong>glabāšana.<br />
Saistībā ar rūpniecisko avāriju bīstamību nozīmīgi ir kurināmā piegādes un<br />
izmantošanas palīgprocesi. Objektā pa cauruļvadu līnijām tiek piegādāta dabasgāze,<br />
kuru izmanto klinkera krāsns darbības nodrošināšanai, akmeņogļu žāvēšanas procesā<br />
un katlu mājas darbības nodrošināšanai. Kopumā objektā tik patērēts 15 650 000 m 3<br />
dabasgāzes gadā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 155
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kā klinkera krāsns kurināmais tiek izmantotas arī akmeņogles un naftas kokss<br />
(petrokokss) attiecīgi 30 000 t/gadā un 15 000 t/gadā. Alternatīvi kurināmie – lietotas<br />
eļļas 9 000 t/gadā, lietotas autoriepas – 12 000 t/gadā.<br />
Objekta teritorijā ir izvietota degvielas <strong>uz</strong>pildes stacija, skābekļa un<br />
sašķidrinātās naftas gāzes balonu novietne.<br />
Par galvenajiem riska objektiem esošajā tehnoloģijā var <strong>uz</strong>skatīt:<br />
� klinkera krāsni Nr.4;<br />
� akmeņogļu dzirnavas;<br />
� dabasgāzes reducēšanas punktus un pārvades cauruļvadus.<br />
Arī citi <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā esošie objekti var radīt zināmu avāriju bīstamību,<br />
tomēr pamatā šādas avārijas būs saistītas ar ugunsgrēku, kas iespējams praktiski<br />
jebkurā ražošanas objektā. Šādu ugunsgrēku (ja tie nav saistīti ar dabasgāzi vai citām<br />
viegli <strong>uz</strong>liesmojošām vielām) izplatība būs lokāla un neradīs apdraudējumu ārpus<br />
objekta teritorijas.<br />
No ar tehnoloģisko procesu tiešā veidā nesaistītiem objektiem lielākā vērība<br />
būtu jāpievērš degvielas <strong>uz</strong>pildes stacijai (tiek <strong>uz</strong>glabāta dīzeļdegviela), kā arī<br />
skābekļa un sašķidrinātās naftas gāzes balonu <strong>uz</strong>glabāšanas noliktavai. Tomēr, lai arī<br />
šajos objektos izvietotie produkti ir uguns un sprādziena bīstami, to apjomi ir nelieli,<br />
tāpēc nozīmīgas avārijas ar plašu seku izplatību nav iespējamas.<br />
Degvielas <strong>uz</strong>pildes stacijā papildus drošību nodrošina <strong>uz</strong>glabāšanas rezervuāru<br />
izvietojums zem zemes, kas aizsargā pret lielām noplūdēm virszemē, kur sastopami<br />
aizdegšanās ierosinātāji un iespējama noplūdušā produkta aizdegšanās. Skābekļa un<br />
sašķidrinātās naftas gāzes baloni izvietoti mūra ēkā, kas ierobežo avāriju seku<br />
izplatību.<br />
Klinkera krāsns Nr.4<br />
Esošā klinkera krāsns nodrošina 287 000 t/gadā klinkera ražošanu, izmantojot<br />
14 000 000 m 3 dabasgāzes, 30 000 m 3 akmeņogļu, 15 000 m 3 naftas koksa<br />
(petrokoksa), 9 000 m 3 lietoto eļļu un 12 000 m 3 lietoto riepu. Kurināmais krāsnī tiek<br />
padots ar jaukta tipa degli, caur kuru var padot gan šķidrā, gan gāzveida, gan cieto<br />
(sasmalcinātu) kurināmo. Lietotās automašīnu riepas netiek padotas pa šo degli.<br />
Kurināmā padeves kontrole un degšanas procesa <strong>uz</strong>raudzība krāsnī tiek<br />
nodrošināta ar datorizētas vadības sistēmas palīdzību. Drošības nolūkos krāsnī tiek<br />
kontrolēts CO līmenis. Šajā drošības sistēmā ir divas pakāpes – pie 0,9% CO<br />
koncentrācijas krāsnī operatoram vizuāli <strong>uz</strong> monitora un ar skaņas signālu tiek<br />
brīdināts par paaugstinātu CO koncentrāciju, bet pie koncentrācijas 1,5% automātiski<br />
tiek atslēgti elektrostatiskie filtri.<br />
Klinkera krāsnij <strong>uz</strong>stādīti arī drošības vārsti, kas nodrošina krāsns aizsardzību<br />
spiediena palielināšanās vai sprādziena gadījumā tajā. Spiediena palielināšanās<br />
iespējama gadījumā, kad krāsns dzesēšanai izmantojot ūdeni, operators kļūdās un<br />
iesmidzina krāsnī pārāk lielu ūdens daudzumu.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 156
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Iespējamie avārijas scenāriji<br />
Klinkera krāsnī Nr. 4 iespējamās avārijas varētu būt saistītas ar degšanas<br />
procesu krāsnī, kas režīma neievērošanas gadījumā vai degļa nodzišanas gadījumā var<br />
izraisīt sprādzienu. Viens no bīstamākajiem etapiem ir krāsns palaišanas fāze, kad ļoti<br />
būtiski sadedzināt visu krāsnī ievadīto kurināmo, pretējā gadījumā nesadegusi<br />
degviela var <strong>uz</strong>krāties krāsns otrā galā (otrā galā attiecībā pret degļa atrašanās vietu),<br />
kur, sasniedzot sprādzienbīstamu koncentrāciju, aizdegšanās gadījumā tā var izraisīt<br />
eksploziju. Tāpat nesadegušais kurināmais var nokļūt elektrostatiskajos filtros, kur<br />
elektriskais lādiņš var kalpot kā aizdedzināšanas ierosinātājs.<br />
Vēl viens no iespējamajiem riska scenārijiem, kas potenciāli var būt par<br />
avārijas iemeslu klinkera ražošanas krāsnī ir elektroenerģijas padeves pārtraukums,<br />
kas var izsaukt kontroles un drošības sistēmu darbības traucējumus vai pārtraukumu<br />
un apstādināt krāsns rotāciju.<br />
Gadījumā, ja krāsns kurināšanai tiek izmantotas akmeņogles, kas tiek<br />
piegādātas ar pneimosistēmu, elektroenerģijas pārtraukuma gadījumā var tikt<br />
pārtraukta arī degvielas padeve, kas izsauktu degļa nodzišanu. Šāda situācija ir saistīta<br />
ar bīstamību, kas rodas, ja degvielas padeve tiek atsākta <strong>uz</strong>karsušā krāsnī, izraisot<br />
strauju <strong>uz</strong>liesmošanu vai sprādzienu.<br />
Kā riska scenārijs aplūkojams arī situācija, ja operators kļūdās, nosakot<br />
nepieciešamā dzesēšanas ūdens daudzumu ar tam sekojošiem notikumiem, kā<br />
rezultātā krāsnī veidojas ūdens tvaiku pārspiediens. Rūpnīcā ir konstatēts viens šāds<br />
gadījums, tomēr ņemot vērā pietiekami lielo šāda veida operāciju skaitu (precīza<br />
informācija par operāciju skaitu nav pieejama) <strong>rūpnīcas</strong> ekspluatācijas laikā, notikuma<br />
iespējamība nav augsta. Avārijas iespējamību šādā gadījumā samazina krāsnij<br />
<strong>uz</strong>stādītie drošības vārsti.<br />
Klinkera krāsnī avāriju iespējamību nevar <strong>uz</strong>skatīt par augstu, jo pret<br />
iespējamajām avārijām krāsnī aizsargā iepriekš minētās drošības sistēmas, bet<br />
elektroenerģijas pārtraukuma gadījumiem rūpnīcā ir <strong>uz</strong>stādīts atsevišķs<br />
elektoģenerators, kas spēj nodrošināt minimālās elektroenerģijas apgādes prasības.<br />
Akmeņogļu dzirnavas<br />
Akmeņogļu dzirnavas ir atsevišķa kurināmā sagatavošanas iekārta, kas<br />
nodrošina klinkera krāsns darbībai nepieciešamā kurināmā sagatavošanu. Akmeņogļu<br />
dzirnavās tiek maltas akmeņogles un petrokoks, tādā veidā iegūstot akmeņogļu vai<br />
petrokoksa putekļus šādās frakcijās:<br />
� <strong>uz</strong> sieta 0,09 mm paliek mazāk kā 10% samalto ogļu, t.i, 90% samalto<br />
ogļu ir
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
brīdinājuma signālu operatoram, bet pie koncentrācijas 200ppm sistēmā automātiski<br />
tiek padota CO2 gāze.<br />
Iespējamie avārijas scenāriji<br />
Akmeņogļu dzirnavās iespējamie avāriju scenāriji saistīti ar<br />
sprādzienbīstamību, ko rada akmeņogļu vai petrokoksa putekļi un darbības ar tiem.<br />
Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> akmeņogļu dzirnavās iegūtie akmeņogļu putekļi ir<br />
<strong>uz</strong>skatāmi par sprādzienbīstamiem, jo to daļiņas 90% gadījumu ir smalkākas par<br />
0,09 mm, kas var būt arī ASV noteiktais sprādzienbīstamais ogļu putekļu daļiņas<br />
izmērs – 0,074 mm un mazākas. Tā kā akmeņogļu un petrokoksa malšana tiek veikta<br />
noslēgtā ciklā, normālos apstākļos šādas darbības paaugstinātu bīstamību nerada.<br />
Tomēr dažādi defekti (piemēram, mehāniski bojājumi) var izsaukt aizdegšanos<br />
dzirnavu iekšienē, kas savukārt var izsaukt sprādzienu.<br />
Akmeņogļu dzirnavu telpā, žāvēšanas sistēmā potenciāli iespējama dabasgāzes<br />
noplūde. Pamatā noplūdes varētu notikt blīvējumu vai savienojumu defektu rezultātā.<br />
Šādā gadījumā noplūdes nebūs apjomīgas, bet aizdegšanās gadījumā var rasties lokāls<br />
sprādziens un/vai ugunsgrēks.<br />
Dabasgāzes reducēšanas punkti un pārvades cauruļvadi<br />
Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā dabasgāze tiek izmantota kā kurināmais klinkera<br />
krāsns darbības nodrošināšanai, kā arī akmeņogļu sagatavošanas procesā un<br />
<strong>uz</strong>ņēmuma katlu mājas darbības nodrošināšanai. Rūpnīcas teritorijā izvietoti tipveida<br />
gāzes cauruļvadi ar diametru 219 mm un gāze pa tiem tiek padota ar 3 bar spiedienu.<br />
Iespējamie avārijas scenāriji<br />
Tipiskākie iemesli avārijai dabasgāzes cauruļvadu līnijās ir cauruļvadu<br />
bojājumi vai pārrāvumi, kuru rezultātā var notikt gāzes noplūde ar vai bez<br />
aizdegšanās. Cauruļvadu pārrāvumu galvenie iemesli varētu būt ārēja iedarbība,<br />
metāla nogurums vai korozija. Bojājumus parasti var izsaukt savienojumu vai<br />
blīvējumu defekti.<br />
Tā kā dabas gāze ir ļoti viegli <strong>uz</strong>liesmojošs produkts, tās noplūdes gadījumā<br />
avārija var eskalēties kā strūklas ugunsgrēks momentānas aizdegšanās rezultātā, ko<br />
izsauc iekšēji aizdedzināšanas ierosinātāji (piemēram, termiskā iedarbība metāla<br />
sairšanas rezultātā vai dzirksteles rašanās sakarā ar smilšu graudu un citu abrazīvu<br />
materiālu savstarpējo berze zem spiediena esošas gāzes noplūdes rezultātā), vai arī kā<br />
izplūdušās gāzes mākoņa ugunsgrēks vai gāzes un gaisa maisījuma sprādziens, kuram<br />
var sekot arī strūklas ugunsgrēks. Sprādzienbīstama gāzes un gaisa maisījuma<br />
aizdegšanos var izsaukt ārējie aizdedzināšanas ierosinātāji, piemēram, transporta<br />
kustība, saimnieciskā darbība, jebkura atklātas uguns lietošana, dzirksteļošana vai<br />
uguni izraisošas darbības sprādzienbīstamā mākoņa izplatības zonā. Iespējamie gāzes<br />
cauruļvada pārrāvuma avārijas eskalācijas veidi parādīti 47. attēlā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 158
Cauruļvada<br />
pārrāvums<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
momentāna aizdegšanās<br />
novēlota aizdegšanās<br />
aizdegšanās nenotiek<br />
gāzes mākoņa ugunsgrēks<br />
gāzes - gaisa maisījuma sprādziens<br />
47. attēls. Cauruļvada pārrāvuma avārijas iespējamās eskalācijas shēma<br />
Ņemot vērā, ka dabas gāzei ir pievienots odorants un noplūdes gadījumā tā<br />
izplūdīs zem spiediena, radot specifisku troksni, noplūdes varēs pietiekami operatīvi<br />
konstatēt. Dabas gāze ir vieglāka par gaisu, tāpēc tās izplatīšanās nelielā augstumā<br />
virs zemes, kur visbiežāk sastopami ārējie aizdedzināšanas ierosinātāji, ir ierobežota.<br />
Tāpēc var <strong>uz</strong>skatīt, ka šādas avārijas eskalācija varētu būt sagaidāma ar mazāku<br />
varbūtību nekā momentāna aizdegšanās ar tai sekojošu strūklas ugunsgrēku.<br />
Avārijas seku izplatības <strong>novērtējums</strong><br />
Avārijas seku izplatību visbiežāk prognozē, izmantojot dažādus matemātiskus<br />
modeļus, kuri izstrādāti, ņemot vērā eksperimentu rezultātus un teorētiskus aprēķinus.<br />
Uz šo modeļu bāzes ir izstrādātas arī datorprogrammas. Avāriju seku izplatības<br />
modeļi parasti veidoti un tiek lietoti to avāriju seku modelēšanai, kurās iesaistīta viena<br />
konkrēta ķīmiskā viela. Tomēr visbiežāk ražošanā tiek lietoti produkti, kas sastāv no<br />
vairākām vielām, kurām mēdz būt dažādi piemaisījumi, kā arī produkti avārijas laikā<br />
var sajaukties ar citiem produktiem un vielām, kas būtiski iespaido iespējamās<br />
nelabvēlīgās iedarbības izplatību avāriju gadījumos. Ņemot vērā iepriekšminēto,<br />
vienu kopēju iespējamo avāriju seku izplatības modeli produktam bieži vien ir<br />
sarežģīti radīt, vai arī to ir sarežģīti lietot, jo nepieciešams ievadīt daudz mainīgo<br />
lielumu. Protams, ir izstrādāti un tiek lietoti arī modeļi, kas ņem vērā daudz dažādus<br />
parametrus un faktorus atbilstoši katrai konkrētai situācijai un iesaistītajam<br />
produktam. Tomēr šādu modeļu lietošana ir sarežģīta, jo nepieciešami precīzi dati par<br />
avārijas apstākļiem un iesaistīto produktu, kas ir ļoti apjomīga informācija un bieži<br />
vien pilnā apjomā nav pieejama, jo trūkst, piemēram, specifiskas mēraparatūras tās<br />
iegūšanai. Tādēļ riska novērtēšanā lieto vienkāršākus avāriju seku izplatības<br />
noteikšanas modeļus, kuros aplūko standartizētos produktus un vielas un, ja<br />
nepieciešams, pielīdzina objektā esošo produktu standarta vielai, ņemot vērā šīs vielas<br />
īpatsvaru produktā. Šādi modeļi ir pietiekami precīzi, lai raksturotu galveno bīstamību<br />
un galvenās apdraudētās teritorijas. Arī to lietošana ir vienkāršāka un nav<br />
nepieciešama apjomīga izejas informācija. Pēc tam, ja rodas nepieciešamība un tas ir<br />
ekonomiski pamatoti, kādam konkrētam riska scenārijam aprēķinus var precizēt,<br />
izmantojot sarežģītāku avāriju seku izplatības modelēšanas metodi.<br />
Šajā riska novērtējumā izmantots viens no avārijas seku izplatīšanās<br />
noteikšanas modeļiem, ko izstrādājusi ASV kompānija “Trinity Consultants” un <strong>uz</strong> tā<br />
bāzes izveidotā datorprogramma “Breeze Haz Fire and Explosion”. Ar šo<br />
“Eiroprojekts”, 2007 159
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
datorprogrammu iespējams veikt dažādu tipu ugunsgrēka iedarbības un sprādziena<br />
viļņa izplatīšanās modelēšanu.<br />
Avārijas seku izplatību būtiski ietekmē meteoroloģiskā situācija avārijas vietā.<br />
Veicot aprēķinus šajā riska novērtējumā, tiek lietoti no riska viedokļa nelabvēlīgākie<br />
meteoroloģiskie apstākļi un tipiskākie meteoroloģiskie apstākļi Latvijā:<br />
� vēja ātrums:<br />
o 1 m/s, atmosfēras stabilitātes klase B;<br />
o 3 m/s, atmosfēras stabilitātes klase C;<br />
o 5 m/s, atmosfēras stabilitātes klase D;<br />
� gaisa mitrums – 75%;<br />
� apkārtējā gaisa temperatūra +20 o C.<br />
Dažāda veida ugunsgrēku radītā siltumstarojuma aprēķinos par 100% letālā<br />
siltumstarojuma intensitāti no degošiem produktiem pēc ASV riska novērtēšanas<br />
metodoloģijas pieņemts 10kW/m 2 45 sekunžu laikā, bet par 1% letālā siltumstarojuma<br />
intensitāti pieņemts 5 kW/m 2 45 sekunžu laikā (The American Institute of Chemical<br />
Engineers 1994), kas ir tuvs arī Eiropā lietotajiem kritērijiem (Labour Inspectorate<br />
1989). Siltumstarojums 5 kW/m 2 45 sekundēs radīs otrās pakāpes apdegumus, bet 1%<br />
letāls iznākums būs pie 115 sekunžu ekspozīcijas. Pie 10 kW/m 2 starojuma 45<br />
sekundēs prognozē 1% letālu iznākumu, bet 160 sekundēs 100%, jo aizdegsies arī<br />
apģērbs (Jagger, O’Sullivan 2004). Objektu savstarpējās iedarbības novērtēšanai<br />
pieņemts siltumstarojums 8 kW/m 2 , pie kura tiek apdraudētas neaizsargātas 11<br />
atmosfēriskās iekārtas (Research team Faculte Polytechnique de Mons 1998).<br />
Akmeņogles ir produkts ar specifiskām īpašībām, kas ir atkarīgas no to<br />
izcelsmes un kvalitātes, ko apliecina arī akmeņogļu raksturojumā sniegtā informācija<br />
par akmeņogļu fizikālajām īpašībā, kuru rādītāji ir plašā diapazonā. Tā kā šādam<br />
produktam nav pieejami avāriju seku izplatības modeļi, avāriju seku izplatības<br />
raksturošanai tiek izmantota informācija par līdzīgām avārijām un to rezultātā radušos<br />
zaudējumu apmēriem. Ja aplūkojam iepriekš aprakstītās avārijas ASV <strong>cementa</strong><br />
rūpnīcās (skat. 4.10. nodaļu), tad avārijas, kas saistītas ar akmeņogļu putekļu<br />
sprādzienu radījušas tikai lokālu iedarbību – sagrāvušas tehnoloģisko iekārtu, vai<br />
sliktākajā gadījumā apdraudējušas <strong>uz</strong>ņēmuma darbinieku dzīvības. Šādu avāriju seku<br />
izplatība ārpus objekta teritorijas nav notikusi.<br />
Jāņem arī vērā, ka akmeņogļu putekļi ir smagāki par gaisu un to izplatība no<br />
avārijas vietas nebūs tāla. Aplūkojot esošo Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> objektu<br />
izvietojumu un iespējamās akmeņogļu putekļu atrašanās vietas, varam pieņemt, ka<br />
akmeņogļu putekļi sprādzienbīstamā koncentrācijā ārpus objekta teritorijas<br />
neizplatīsies.<br />
Akmeņogļu putekļu daudzumu, kas varētu piedalīties sprādzienā, ir grūti<br />
prognozēt. Ugunsgrēka gadījumā par sliktāko scenāriju varētu <strong>uz</strong>skatīt ugunsgrēku<br />
akmeņogļu novietnē, kas gan ir samērā maz ticams, jo akmeņogles aizdedzināt ir<br />
11 Iekārtas nav aizsargātas ar ūdens dzesēšanas sistēmu, ar norobežojošu sienu, ar siltumstarojumu<br />
atstarojošiem elementiem un citām līdzīgām stacionārām sistēmām.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 160
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
pietiekoši sarežģīti, tomēr arī šāda ugunsgrēka likvidēšana varētu būt pietiekoši<br />
sarežģīta, ņemot vērā akmeņogļu degšanas procesā radīto enerģiju.<br />
Dabas gāze satur gandrīz 99% metāna un datorprogramma “Breeze Haz Fire<br />
and Explosion” piedāvā iespēju modelēt avāriju sekas metāna noplūdei ar<br />
aizdegšanos, tai skaitā noplūdei no cauruļvada. Tā kā momentāna aizdegšanās ar<br />
strūklas ugunsgrēku ir visticamākais avārijas scenārijs, aplūkotas avāriju sekas, kas<br />
būtu sagaidāmas strūklas ugunsgrēka gadījumā. Modelējot strūklas ugunsgrēku,<br />
pieņemts, ka noplūde vērsta vertikāli <strong>uz</strong> augšu. Šādā situācijā ir sagaidāma vislielākā<br />
siltumstarojuma izplatība vienlaicīgi visos virzienos ap noplūdes vietu.<br />
Strūklas ugunsgrēka aprēķini apkopoti 39. tabulā. Ņemts vērā, ka spiediens<br />
cauruļvadā ir 3 atm, cauruļvada diametrs ir 219 mm un ir noticis cauruļvada<br />
pārrāvums, savukārt, 40. tabulā apkopoti modelēšanas rezultāti nelielu noplūžu<br />
gadījumiem, kad gāze izplūstu pa atveri diametrā līdz 5 cm.<br />
39. tabula. Strūklas ugunsgrēka radītā siltumstarojuma iedarbības izplatība gāzes<br />
cauruļvada pārrāvuma gadījumā<br />
Vēja Siltumstarojuma izplatība no avārijas epicentra, m<br />
ātrums 5 kW/m 2 8 kW/m 2 10 kW/m 2<br />
Liesmas garums,<br />
m<br />
1 m/s 57 43 37 37<br />
3 m/s 47 36 31 29<br />
5 m/s 43 33 28 25<br />
Veiktie aprēķini liecina, ka cauruļvada pārrāvuma gadījumā dabas gāze<br />
noplūdīs ar ražību 12,4 kg/s.<br />
40. tabula. Strūklas ugunsgrēka radītā siltumstarojuma iedarbības izplatība gāzes<br />
noplūdes gadījumā pa atveri 5 cm diametrā<br />
Vēja<br />
ātrums<br />
Siltumstarojuma izplatība no avārijas epicentra, m<br />
5 kW/m 2 8 kW/m 2 10 kW/m 2 Liesmas garums, m<br />
1 m/s 16 12 11 10<br />
3 m/s 14 10 9 7<br />
5 m/s 12 9 8 6<br />
Veiktie aprēķini liecina, ka cauruļvada bojājuma gadījumā (atvere 5cm<br />
diametrā) dabas gāze noplūdīs ar ražību 0,65 kg/s.<br />
Avārijas seku izplatība gāzes cauruļvada pārrāvuma gadījumā parādīta<br />
48. attēlā. Avārijas seku izplatības attēlošanai izvēlētas nejaušas vietas <strong>uz</strong> gāzes vada<br />
(pie katlu mājas un ogļu dzirnavām).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 161
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
48. attēls. Avārijas seku izplatība dabasgāzes cauruļvada pārrāvuma un aizdegšanās<br />
gadījumā (vēja ātrums 1m/s)<br />
Dabas gāzes noplūdes gadījumā iespējama atmosfēras piesārņošana ar<br />
siltumnīcas efekta gāzēm.<br />
Citas Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā iespējamās avārijas, piemēram, sprādziens<br />
klinkera krāsnī vai elektrostatiskajos filtros, vai arī avārijas palīgprocesos – degvielas<br />
<strong>uz</strong>pildes stacijā, skābekļa un sašķidrinātās naftas gāzes <strong>uz</strong>glabāšanas novietnē,<br />
potenciāli <strong>uz</strong>skatāmas par salīdzinoši nelielām. To seku izplatība pamatā nebūs<br />
sagaidāma ārpus objekta teritorijas un neradīs nelabvēlīgu iedarbību <strong>uz</strong> ar <strong>uz</strong>ņēmuma<br />
darbību nesaistītiem cilvēkiem, tāpēc šādu avāriju detalizēta modelēšana netiek<br />
veikta.<br />
Šādu avāriju sekas varētu būt saistītas ar:<br />
� grunts, gruntsūdeņu piesārņojumu – naftas un ķīmisko produktu<br />
noplūdes gadījumā;<br />
� gaistošo ogļūdeņražu izplatību atmosfērā – naftas produktu noplūdes<br />
gadījumā;<br />
� siltumstarojuma iedarbību – ugunsgrēka gadījumā;<br />
� dūmu un kvēpu izplatību – produktu degšanas gadījumā;<br />
“Eiroprojekts”, 2007 162
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
� gaisa masu pārspiediena izplatību – tvaiku mākoņa vai spiedtvertņu<br />
sprādziena gadījumā;<br />
� lidojošu priekšmetu iedarbību – dažādu iekārtu sprādziena gadījumā;<br />
� putekļu izplatību – iekārtu bojājuma vai sabrukuma gadījumā.<br />
Avārijgatavības nodrošinājums<br />
<strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā darbojas nesertificēta kvalitātes un<br />
vides pārvaldības sistēma, kuras ietvaros ir izstrādāta procedūra “Gatavība ārkārtas<br />
situācijām”. Šī procedūra nosaka pienākumu un atbildības sadalījumu, galvenās<br />
rīcības un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai nodrošinātu gatavību un rīcību<br />
ārkārtas situāciju gadījumā.<br />
Objektā nav izstrādāts civilās aizsardzības plāns, taču, atbilstoši civilās<br />
aizsardzības likuma (spēkā no 01.01.2007) 13. pantam, “Civilās aizsardzības<br />
pasākumus, apzinot iespējamos apdraudējumus, paredz komersanta objekta civilās<br />
aizsardzības plānā, ja komersanta objekts ir paaugstinātas bīstamības objekts vai tajā<br />
var atrasties vairāk nekā 50 cilvēku”.<br />
Atbilstoši <strong>uz</strong>ņēmuma procedūrai „Gatavība ārkārtas situācijām” –<br />
struktūrvienības vadītājs atbildīgs par procedūras darbību un tās testēšanu,<br />
nepieciešamo saziņas un ugunsdzēšamo līdzekļu pieejamību objektā, kā arī par savas<br />
struktūrvienības darbinieku apmācības nodrošināšanu gatavībai avāriju un ārkārtas<br />
situācijās. Avārijgatavības nodrošināšanai objekta teritorijā izvietota stacionāra<br />
ugunsdzēsības sistēma.<br />
Tāpat ir paredzēts, ka <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> tiek <strong>uz</strong>turēts identificēto avāriju un<br />
ārkārtas situāciju saraksts, kurā iekļauti katrā struktūrvienībā iespējamā ugunsgrēka,<br />
eksplozijas, naftas produktu un ķīmisko vielu noplūdes, iekārtu (tai skaitā aspirācijas<br />
iekārtu) avārijas riska punkti. Saraksts tiek caurskatīts un labots ikgadējā vides<br />
aspektu reģistra aktualizācijas laikā, kā arī būtisku izmaiņu vai jaunu iekārtu, procesu,<br />
materiālu ieviešanas gadījumā.<br />
Atbilstoši procedūrai, atklājot avārijas vai ārkārtas situāciju, darbinieka<br />
pienākums ir<br />
� nekavējoties brīdināt par to apkārtējos;<br />
� ja tas ir iespējams un nepalielina draudus darbinieka dzīvībai un<br />
veselībai –apstādināt bojāto iekārtu vai procesu, veikt citus glābšanas<br />
pasākumus, ja ne – nekavējoties atstāt bīstamo teritoriju;<br />
� ziņot atbilstošajiem avāriju dienestiem un savam tiešajam vadītājam<br />
vai struktūrvienības vadītājam;<br />
� rīkoties pēc struktūrvienības vadītāja un avārijas dienesta pārstāvju<br />
norādījumiem.<br />
Objektā ir noteikta apziņošanas kārtība avārijas situācijās (49. attēls) un<br />
atsevišķi sniegta informācija par avārijas dienestiem, kuri jāapziņo šādās situācijās.<br />
Šobrīd objektā nav speciālas kārtības apkārtnes iedzīvotāju brīdināšanai<br />
avārijas gadījumā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 163
Maiņas meistars / Krāsns<br />
operators<br />
Ražotnes vadītājs (Sergejs<br />
Simonovs)<br />
Tālr.:+371 29299061<br />
Ražotnes direktors<br />
(Stanislaw Jaszuk)<br />
Tālr.:+371 29475033<br />
Ražotnes direktors<br />
(Marcelo Roman)<br />
Tālr.:+371 26330525<br />
Valdes priekšsēdētājs (Luis<br />
Miguel Cantu)<br />
Tālr.:+371 28618418<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Vides projektu vadītājs<br />
(Genādijs Homenko)<br />
Tālr.:+371 28690686<br />
Saldus rajona vides valsts<br />
inspektori (Modris Mauliņš)<br />
Tālr.:+371 29143938<br />
Pašvaldības vadītājs<br />
(Arvīds Mēters)<br />
Tālr.:+371 29266434<br />
49. attēls. Ārkārtas situāciju ziņošanas shēma Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā<br />
4.12. Esošās <strong>rūpnīcas</strong> monitoringa sistēmas<br />
raksturojums<br />
<strong>SIA</strong> CEMEX Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> monitoringa sistēma iekļauti gaisa,<br />
notekūdens un gruntsūdens regulāri novērojumi. Nosakāmo parametru spektru un<br />
novērojumu biežumu regulē atļauja A kategorijas piesārņojošai darbībai Nr. LIT – 21<br />
– 18 A.<br />
Gaisa monitorings<br />
Gaisa monitorings iekļauj gan nepārtrauktos mērījumus (automātisko<br />
novērojumu sistēmu), gan kvalitātes paraugu noņemšanu un to analīzi akreditētā<br />
laboratorijā. Automātiskajā režīmā gaisa kvalitāte tiek analizēta klinkera<br />
apdedzināšanas krāsnī un akmeņogļu dzirnavās un silosā. Klinkera apdedzināšanas<br />
krāsnī nepārtrauktie mērījumi iekļauj oglekļa oksīda, slāpekļa oksīdu, sēra dioksīda,<br />
cieto daļiņu, kopējā organiskā oglekļa, hlorūdeņraža, fluorūdeņraža un sēra dioksīda<br />
satura noteikšanu. Savukārt, akmeņogļu dzirnavās automātiski fiksē oglekļa oksīda un<br />
cieto daļiņu saturu.<br />
Gaisa kvalitātes monitorings neautomātiskajā režīmā Brocēnu <strong>cementa</strong><br />
rūpnīcā aptver klinkera apdedzināšanas krāsni, <strong>cementa</strong> dzirnavas, akmeņogļu<br />
dzirnavas un silosu, klinkera dzesētāju „Volga 35”, klinkera pārbiri, gatavās<br />
“Eiroprojekts”, 2007 164
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
produkcijas saiņotavu, <strong>cementa</strong> silosus, putekļu un pelnu silosus, kaļķakmens<br />
drupinātavu, <strong>cementa</strong> iekraušanas automašīnās vietu, putekļu iekraušanas automašīnās<br />
vietu, kā arī firmas Viessmann tvaika katlu „Vitomax 200Hs”. Klinkera<br />
apdedzināšanas krāsns monitorings iekļauj metālu (jo dedzina atkritumus ar<br />
palielinātu metālu saturu) un cieto daļiņu satura noteikšanu. Metāli tiek dalīti trīs<br />
kategorijās:<br />
� kadmijs un tallijs;<br />
� dzīvsudrabs;<br />
� antimons, arsēns, svins, hroms, kobalts, varš, mangāns, niķelis un<br />
vanādijs.<br />
Akmeņogļu dzirnavās un silosā nosaka cieto daļiņu, oglekļa oksīda un<br />
slāpekļa oksīdu saturu. Savukārt, katlu mājā nosaka oglekļa oksīda un slāpekļa oksīdu<br />
saturu gaisā. Visās pārējās vietās analizē putekļu (cieto daļiņu) saturu. Analīzes tiek<br />
veiktas divas reizes gadā. Gaisa kvalitātes paraugus noņem un to analīzi veic valsts<br />
akreditēta laboratorija.<br />
Latvijas valsts standartā LVS EN 197-1:2000 “Cements – 1. daļa: Sastāvs,<br />
specifikācija un atbilstības kritēriji” <strong>cementa</strong> ražošanas procesu kontrolei nepārtraukti<br />
mērījumi ir noteikti šādiem parametriem:<br />
� spiedienam,<br />
� temperatūrai,<br />
� O2 saturam,<br />
� NOx,<br />
� CO,<br />
� SO2 (pēc iespējas, ja SOx koncentrācija ir augsta).<br />
Lai precīzi kvantitatīvi mērītu emisijas ražošanas procesā, nepārtraukti<br />
mērījumi ir ieteikti arī šādiem parametriem :<br />
� izplūdes gāzu tilpumam,<br />
� mitrumam,<br />
� cietajām daļiņām (putekļiem).<br />
Līdz ar to, visi šie parametri būs jāiekļauj jaunās klinkera krāsns automātiskā<br />
gaisa monitoringa sistēmā. Ņemot vērā, ka ir paredzēts izmantot alternatīvo kurināmo,<br />
tādu vielu, kā BTEX (benzols, toluols, etilbenzols un ksiloli), poliaromātisko<br />
ogļūdeņražu, hlorbenzolu un polihlorbifenīlu satura noteikšana arī noteikti ir jāiekļauj<br />
krāsns Nr. 5 monitoringa sistēmā.<br />
Notekūdens monitorings<br />
Notekūdens pastāvošā monitoringa sistēmā iekļauta no klinkera un <strong>cementa</strong><br />
cehiem izplūstošā notekūdens pārbaude pirms attīrīšanas ietaisēm un pēc tām, kā arī<br />
no iekšējās degvielas <strong>uz</strong>pildes stacijas teritorijas izplūstošā notekūdens attīrīšanas<br />
pakāpes pārbaude (pēc attīrīšanas). No klinkera un <strong>cementa</strong> ceha izplūstošā<br />
notekūdens pārbaudi pirms attīrīšanas ietaisēm veic vienreiz gadā, nosakot suspendēto<br />
“Eiroprojekts”, 2007 165
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
vielu, BSP5 un naftas produktu saturu. Pēc attīrīšanas notekūdens monitoringu veic<br />
divreiz gadā. Turklāt, ja no <strong>cementa</strong> ceha izplūstošajā attīrītajā notekūdenī nosaka tos<br />
pašus parametrus, kā neattīrītajā, tad no klinkera ceha izplūstošajā notekūdenī pēc<br />
attīrīšanas analizē arī pH, kopējā slāpekļa un kopējā fosfora, kā arī naftas produktu<br />
saturu un ĶSP. No DUS teritorijas izplūstošā notekūdens monitoringu veic vienu reizi<br />
gadā, noņemot paraugu aiz attīrīšanas ietaisēm un nosakot tajā suspendēto vielu un<br />
naftas produktu saturu, kā arī ĶSP.<br />
Gruntsūdens monitorings<br />
Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā atrodas divi objekti, kuros ir izveidots<br />
gruntsūdens novērošanas aku tīkls: mazuta baseins un degvielas <strong>uz</strong>pildes stacija.<br />
Mazuta baseins, kuru pašreiz neizmanto, ir aprīkots ar sešām, bet iekšējās lietošanas<br />
DUS – ar trīs novērošanas akām. Gruntsūdenī tiek noteikts kopējo naftas produktu<br />
saturs; DUS teritorijā – divas reizes gadā, bet mazuta baseina kontrolakās – vienu<br />
reizi gadā. Gadījumā, ja mazuta baseinu atsāk ekspluatēt, novērojumu biežums<br />
jāpalielina līdz divām reizēm gadā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 166
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
5. Iespējamā ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> būvniecības un<br />
ekspluatācijas laikā<br />
5.1. Teritorijas sagatavošanas un būvniecības laikā<br />
rodošos atkritumu apsaimniekošana<br />
Teritorijas sagatavošanas un būvniecības laikā rodošos atkritumu veidi un<br />
daudzumi pašreizējā projektēšanas stadijā nav kvantitatīvi aprēķināti. Atkritumu<br />
apsaimniekošanā CEMEX arī jaunās <strong>cementa</strong> būvniecības laikā un turpmākajā<br />
ekspluatācijā izmantos to pašu atkritumu apsaimniekošanas organizāciju<br />
pakalpojumus, ar kuriem ir spēkā līgumi patlaban, tas ir:<br />
� bīstamie atkritumi: akciju sabiedrība “BAO”,<br />
� būvgruži: pašvaldības <strong>uz</strong>ņēmums “Saldus KU”,<br />
� sadzīves atkritumi: pašvaldības <strong>uz</strong>ņēmums “Brocēnu ceļš”.<br />
5.2. Prognozētais gaisa piesārņojums<br />
41. tabula. Izmešu masas plūsmas<br />
Vielas<br />
avots avots g/s t/a g/s CO t/a g/s Nox t/a g/s SO2 t/a g/s eļļa t/a g/s metali t/a<br />
Nr nosaukums PM10 PM10 CO NOx SO2 eļļa metali<br />
saglabājamie vecie (pārējos A nojauks)<br />
A10 Esošā saiņotava 1.15 8.58<br />
A11 Esošā cemetna silosi 0.026 0.82<br />
A15 Esošā <strong>cementa</strong> iekraušana a/m 0.583 0.92<br />
A16 Esošā <strong>cementa</strong> iekraušana dzsc 0.56 0.84<br />
A4/A5 Esošās <strong>cementa</strong> dzirnav Nr4,5 0.172 4.87<br />
A19 Esošā ogļu novietne (kaudze) 0.09 2.4<br />
A18a Esošā klinkera novietne (kaudze) 0.41 5.1<br />
A18b Esošā klinkera izkraušana 0.736 4.597<br />
jaunie<br />
B31 Cem piedevu (pelnu) siloss 0.017 0.536<br />
B30a Jaun <strong>cementa</strong> siloss 0.071 2.24<br />
B30b Cementa iekraušana a/m 0.034 0.31<br />
27ch05a Cementa dzirnavas 0.194 5.52<br />
B23 klinkera konveij <strong>uz</strong> novietni 0.012 0.34<br />
B22 Klinkera novietne (filtrs) 0.0694 1.97<br />
ch-02 Pamatskurstenis 0.4733857 14.9287 25.6667 809.4 90.4 2851.4 4.4 138.0 0.1625 4.923<br />
ch-03 Apvedkanāla skurstenis 0.0887598 2.79913 4.8125 151.8 17.0 534.6 0.8 25.9 summāri <strong>uz</strong> visiem 4 avotiem<br />
27ch05b cem dzirn karst gaisa ģen 0.0295866 0.93304 1.60417 50.6 5.7 178.2 0.3 8.6<br />
ch-02 Pamatskurstenis >2009 0.2478459 7.81607 25.6667 809.4 90.4 2851.4 4.4 138.0<br />
ch-03 Apvedkanāla skurstenis >2009 0.0464711 1.46551 4.8125 151.8 17.0 534.6 0.8 25.9<br />
27ch05b cem dzirn karst gaisa ģen >2009 0.0154904 0.4885 1.60417 50.6 5.7 178.2 0.3 8.6<br />
9ch01 Mālu žāvētava 0.19 5.24 17.189 477.0 35.3 97.9 8.2 226.9<br />
B6 Izejmateriālu pieņemš (kaļķakm) 0.372 6.70<br />
B11 Izejmateriālu transport konveij 0.0401 1.27<br />
33ch04 Ogļu malšana 0.06 1.70<br />
B34 Ogļu iekraušana dzirnavās 0.14 0.43<br />
B35 Atstrādāto smēreļļu tvertne 10.58 10.80<br />
Autotransporta ietekme<br />
autotransports 2.375 4.01 7.8E-05 0.00146 0.000244 0.00046 0.000000014 2.55E-07<br />
“Eiroprojekts”, 2007 167
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Izmešu masas plūsmas, kas ņemtas par pamatu piesārņojuma izkliedes<br />
aprēķiniem, dotas 41. tabulā, un to aprēķina pamatojums dots IV pielikumā. Pārējie<br />
emisiju avotu fizikālie un citi aprēķinātie lielumi atrodami tajā pašā pielikumā. Pārējo<br />
modelēšanas izejas datu raksturojumu skat. LVMĢA izziņā Nr.4-6/324<br />
VII pielikumā.<br />
Tvana gāze (oglekļa oksīds)<br />
Nākotnē paredzamā koncentrācija summāri no vecās ražotnes, jaunās ražotnes<br />
un publiskajiem autoceļiem ir tuva 600 μg/m 3 , kas tomēr ir ievērojami mazāk par<br />
normatīvu (8 stundu rotējošajai koncentrācijai alias 98 procentilei tas ir 10 000<br />
μg/m 3 ) un arī šis piesārņojums, aplūkojot izkliedes karti, acīmredzami ir ar cilmi no<br />
autoceļa, bet ražotnes dotais ieguldījums šobrīd ir neliela daļa no tā. Jaunā ražotne<br />
dod vien 20-80 μg/m 3 koleģiālo ieguldījumu imisiju veidošanā pie pilsētas robežām<br />
vai pat vēl mazāk, tātad mazāk par 10% no autoceļu ietekmes (protams, precīza<br />
vērtība svārstās matemātiskās kārtas robežās atkarībā no konkrētās dzīvojamās mājas<br />
konkrētā novietojuma). No toksikoloģijas skatapunkta šāds piesārņojums ar tvana gāzi<br />
nekādus akūtus, hroniskus vai subhroniskus toksiskus efektus nerada (V pielikums, 8.<br />
lapa).<br />
Salīdzinot savā starpā esošo un paredzamo imisiju koncentrāciju laukus,<br />
būtiska atšķirība nav redzama. Tas liecina, ka paredzamā darbība būtiski neizmainīs<br />
iedzīvotāju ekspozīciju tvana gāzei (V pielikums, 1. un 8. lapa).<br />
Slāpekļa dioksīds<br />
Paredzamais piesārņojums Brocēnu apbūvētajā daļā no ražotnes saglabāsies 3-<br />
4 μg/m 3 robežās (gada vidējā vērtība, normatīvs 40 μg/m 3 ). Nelabvēlīgākos<br />
meteoapstākļos 18 reizes gadā pa stundai var pārsniegt 80-90 μg/m 3 , bet divos<br />
niecīgos laukumos, kas aptver mazāk nekā veselu ēku – pat 90-119 μg/m 3 (pie<br />
normatīva 200). Vairāk kā 50% pilsētas teritorijas tiks eksponēta ar stundas<br />
koncentrāciju 60-70 μg/m 3 , un pārējā teritorijas daļa – 50-60 μg/m 3 , un tikai zem<br />
10% teritorijas ar 70-80 μg/m 3 (pie normatīva 200). Pati vissliktākā gada vidējā<br />
koncentrācija ir divās miniatūrās saliņās ražotnes teritorijas tuvīnajā perimetrā virs<br />
meža. Tā kā normatīvs ekosistēmu ir 30 μg/m 3 , bet gada koncentrācija tur būs 9-11<br />
μg/m 3 , tad arī ekosistēmas netiks apdraudētas (V pielikums, 9. un 10. lapa).<br />
Piesārņojums atbilst normatīvo aktu prasībām aizsardzībai, taču vienlaikus ir skaidrs,<br />
ka, lai arī iedzīvotāju informēšanas kritērija līmenis netiks sasniegts (gada 40 μg/m 3<br />
un stundas 200 μg/m 3 ), tomēr pilnīgi droši nevar izslēgt šādu varbūtību sevišķi<br />
nelabvēlīga gada gadījumā situāsijā, kad klimats kļūst arvien siltāks. Vienlaikus<br />
jāsecina, ka apakšējais un arī augšējais piesārņojuma novērtēšanas sliekšnis ir<br />
pārsniegts jau tagad, tāpēc ir pamats veikt regulāru monitoringu. Tā kā vismaz par<br />
10% gada vidējo koncentrāciju un līdz trīs ceturtdaļām stundas maksimuma<br />
nelabvēlīgos meteoapstākļos koleģiāli ir atbildīga arī Cemex, tad būtu vismaz ētiski<br />
piedalīties arī monitoringa finansēšanā. Šobrīd var ierosināt paredzēt ne vairāk kā<br />
divus mērījumus gadā Brocēnu pilsētas teritorijā, pavēja virzienā (kad tas<br />
meteoroloģiski iekrīt) un atmosfēras inversijas apstākļos (vēlams smagas inversijas).<br />
Šādi mērījumi varētu ļaut pārliecināties par iedzīvotāju toksikoloģisko drošību, jo<br />
šobrīd nākas secināt, ka, lai arī veseliem cilvēkiem nekādas briesmas nedraud, astmas<br />
“Eiroprojekts”, 2007 168
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
slimniekiem zona ap autoceļu būtu dzīvošanai izteikti nevēlama, gan<br />
hroniskas/subhroniskas specifiskās ietekmes <strong>uz</strong> astmu dēļ, gan mazāk izteiktās<br />
alergosensibilizatorās ietekmes <strong>uz</strong> astmu dēļ (par alergosensibilizatorās ietekmes<br />
esamību zinātnieku domas tomēr dalās).<br />
Salīdzinot esošo ar plānoto piesārņojumu, gada vidējās vērtības praktiski<br />
nemainās, bet apmēram 1,5 reizes pieaugs stundas koncentrācija, arī nelabvēlīgos<br />
meteoapstākļos. Tomēr normatīvs nav pārsniegts (V pielikums, 3., 4., 9. un 10. lapa).<br />
Šādu ietekmes palielināšanos primāri var skaidrot ar valdošo vēju virzienu, pret ko<br />
tagad nobīdās ražotnes lielākie emisiju avoti.<br />
Sēra dioksīds<br />
Paredzamais piesārņojums no ražotnes visnelabvēlīgākajā vietā Brocēnu<br />
pilsētā būs starp 45-70 μg/m 3 (stundas) un 22-38 μg/m 3 (dienas) pie normatīva 350<br />
μg/m 3 un 125 μg/m 3 attiecīgi. Pārējā pilsētas daļā koncentrācijas būs ievērojami<br />
zemākas. Rūpnīcas jaunās ražotnes lielo skursteņu tiešā apkārtnē ietekme būtiski<br />
pieaugs (jo līdz šim tur piesārņojuma avoti nav bijuši, un kurināšanai paredzēto ogļu<br />
apjoms arī ievērojami pieaug). Sliktākais stāvoklis sagaidāms ap teritorijas žogu: 70-<br />
110 μg/m 3 un 38-65 μg/m 3 , bet lielāko daļu teritorijas starp pilsētu un ražotni imisiju<br />
lauka koncentrācijas iekļausies robežās zem 45 μg/m 3 un 22 μg/m 3 attiecīgi.<br />
Izņēmums ir ražotnes teritorijas daļa, kurā koncentrācija var sasniegt tik lielas vērtības<br />
kā 110-160 μg/m 3 un 65-80 μg/m 3 . Bet divās miniatūrās saliņās teritorijā – pat 160-<br />
204 μg/m 3 kā stundas maksimu, vai piecās miniatūrās saliņās teritorijā un divās<br />
saliņās meža masīvā virs koku galotnēm 80-108 μg/m 3 kā diennakts maksima. Tā kā<br />
šīs vērtības joprojām ir mazāk kā normatīvi pieļautās koncentrācijas (350 μg/m 3<br />
stundas un 125 μg/m 3 diennakts), tad toksikoloģiska rakstura problēmas iedzīvotājiem<br />
nav domājamas nedz akūtas nedz hroniskas ekspozīcijas gadījumā.<br />
Salīdzinot esošo ar prognozēto, piesārņojums Brocēnu pilsētas robežās<br />
palielinās būtiski, apmēram 10-20 reizes, tomēr tas joprojām ir apmēram 10 reizes<br />
mazāks par pieļaujamo normatīvu un apmēram 5 reizes mazāks par apakšējo<br />
piesārņojuma novērtēšanas slieksni, tātad cilvēka veselības aizsardzībai monitoringu<br />
neprasa (V pielikums, 4., 5., 11. un 12. lapa)<br />
Putekļi PM10<br />
Paredzaamais piesārņojums no ražotnes visnelabvēlīgākajā vietā Brocēnu<br />
pilsētā būs pat samazinājies, piemēram, gada vidējā koncentrācija samazinājusies no<br />
1-8 μg/m 3 <strong>uz</strong> mazāk par 1 μg/m 3 un 36~ās maksimas koncentrācija no 14-16 μg/m 3<br />
<strong>uz</strong> 6-15 μg/m 3 (normatīvs 50 μg/m 3 un 20 μg/m 3 attiecīgi). Tomēr ražotnes teritorijas<br />
tuvumā ietekme ir lielāka (diennakts 36. maksima) – apmēram 6-50 μg/m 3 pa<br />
perimetru un 50-100 μg/m 3 teritorijas iekšpusē ar miniatūrām trijām saliņām kurās ir<br />
225 μg/m 3 . Tā kā šīs saliņas atrodas tehnoloģiskajā zonā attiecīgi virs tehnoloģiskā<br />
aprīkojuma, tās konfliktu ar normatīvu nerada, un cilvēki tur izmanto darba<br />
aizsardzības likumā noteiktos individuālās aizsardzības līdzekļus, atkarībā no sava<br />
amata un darba vietas..<br />
Salīdzinot esošo ar prognozēto, piesārņojums pilsētas robežās ir nedaudz<br />
samazinājies. Ražotnes tiešā perimetrā tas ir nedaudz (bet nebūtiski) palielinājies<br />
“Eiroprojekts”, 2007 169
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
(V pielikums, 6., 7., 13. un 14. lapa). Meža masīvam būtiski draudi nerodas. Cilvēka<br />
veselības aizsardzības normatīvi izpildās, bet bez lielām rezervēm (vismaz<br />
nelabvēlīgu meteoroloģisko apstākļu gadījumā, un tādi gadījumi prognozējami samērā<br />
bieži, mazāk kā 10% gada laika). Formāli augšējais piesārņojuma slieksnis pilsētā nav<br />
pārsniegts, PM10 analīzes ir dārgas, cilvēku veselības aizsardzības normatīva<br />
pārsniegumi varbūtiskākajās cilvēku atrašanās vietās nav prognozējami, tāpēc tiek<br />
ierosināts PM10 monitoringu neparedzēt. Kopsummā putekļu piesārņojuma līmenis<br />
Brocēnos no iedzīvotāju organoleptisko sajūtu viedokļa, domājams, nedaudz<br />
samazināsies.<br />
Putekļu PM10 sastāvā ietilpst arī putekļi PM2,5. Putekļu daļiņu izmēra<br />
sadalījuma funkcija nav Latvijas apstākļos pētīta, taču ir pieejami dati par putekļu<br />
sadalījuma funkciju (IV pielikums). Latvijas likumdošanā nav noteikts pieļaujamais<br />
PM2,5 piesārņojuma līmenis. Faktiskais piesārņojums ar PM2,5 frakciju būs vairāk nekā<br />
divas reizes mazāks par kopējo PM10 piesārņojumu.<br />
Metāli<br />
Attiecībā <strong>uz</strong> metāliem normatīvi eksistē trijiem: kadmijam, svinam un<br />
dzīvsudrabam. Šos elementus izejvielās tieši neizmanto, taču tie dabiski ietilpst<br />
minerālu sastāvā un ražotnē koncentrējas. Tāpat tie ietilpst sadedzināmo eļļu sastāvā,<br />
atkritumu sastāvā, ogļu sastāvā utt. Metālu piesārņojums ap <strong>cementa</strong> ražotni ir<br />
aksiomātiska patiesība visur pasaulē, kur vien ražo cementu. Šī piesārņojuma<br />
komponente maz pakļaujas attīrīšanai. Kadmija normatīvs gada vidējai imisiju<br />
koncentrācijai ir 5 nanogrami <strong>uz</strong> kubikmetru, ražotnes tālajā perimetrā prognozējami<br />
0,08-0,12 nanogrami, teritorijas iekšpusē 0,20-0,43 ng. Tātad, normatīvs nekur nav<br />
pārsniegts (V pielikums, 15. lapa).<br />
Svina normatīvs gada vidējai koncentrācijai ir 500 nanogrami <strong>uz</strong> kubikmetru.<br />
Modelēšanas dati prognozē 2-3 nanogramus tālajā perimetrā un 8-11 nanogramus<br />
iekšpus žoga. Normatīvs nav pārsniegts (V pielikums, 16. lapa).<br />
Dzīvsudraba normatīvs diennankts vidējai koncentrācijai ir 1000 nanogrami <strong>uz</strong><br />
kubikmetru. Prognoze paredz tālajā perimetrā 0,9-1,5 un iekšpus žoga 2,3-5,1<br />
nanogramus. Normatīvs nav pārsniegts (V pielikums, 17. lapa). Metāliem “tālais<br />
perimetrs” nozīmē zonu apmēram 200-400 metru rādiusā ap žogu, tāpēc pilsētas<br />
apbūvētajā teritorijas daļā imisijas koncentrācijas būs vēl daudzkārt mazākas.<br />
Nav salīdzinājuma iespējas ar esošo stāvokli, jo šo mikrotonnāžas piesārņotāju<br />
masas plūsmas un koncentrācijas iepriekš nav tikušas aprēķinātas un modelētas. Ir<br />
pamats pieņēmumam, ka tās palielināsies proporcionāli ražošanas apjomu<br />
pieaugumam, toties koncentrācijas centrs attālināsies no pilsētas sakarā ar ražotnes<br />
attālināšanos. Šie divi savstarpēji antagoniskie faktori ļoti sarežģī salīdzinājumu<br />
aprēķinu ceļā, tāpēc tos nav <strong>uz</strong>skatīts par lietderīgu veikt situācijā, kad maksimālās<br />
prognozētās koncentrācijas dažādiem metāliem sasniedz tikai 0,5 – 9 % pieļautās<br />
robežvērtības.<br />
Nanotonnāžas bīstamās vielas<br />
Nevar noliegt, ka <strong>cementa</strong> ražošanā procesā izdalās dioksīni (TCDD jeb<br />
2,3,7,8 tetrahlordioksīns), benzpirēni un citas līdzīgas ilgdzīvojošās organikas un<br />
“Eiroprojekts”, 2007 170
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
piesātinātās poliaromātikas grupu sārņvielas. To emitētie daudzumi ir aprēķināti un<br />
sniegti IV pielikumā, tomēr šīm vielām nepastāv imisijas normatīvi ne Latvijā, ne<br />
Eiropā. Tāpēc to salīdzināšana modelējot nevar tikt veikta. Brocēnu ražotne pirms<br />
vairākiem gadiem divas reizes piedalījās starptautiski finansētos pētījumos par<br />
lielākajiem dioksīnu grupas emisiju avotiem valstī, un abi pētījumi (tos veica savā<br />
starpā nesaistītas ārvalstu laboratorijas) parādīja, ka Brocēnu <strong>cementa</strong> ražotne ir ļoti<br />
niecīgu TCDD daudzumu avots valstī, un emisiju faktors tai ir apmēram 10 reizes<br />
mazāks nekā varētu sagaidīt no vidusmēra <strong>cementa</strong> ražotnes statistikas datiem par<br />
Eiropu un ASV. Tā kā jauno iekārtu izgatavotājs rakstiski garantē (ar atbilstošu<br />
“compliance” sertifikātu) savai iekārtai TCDD emisiju normatīva (koncentrācijai<br />
skursteņa galā) atbilstību Eiropas Savienības normatīvam, kas savukārt atbilst LV<br />
normatīvam bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtām (kas vispār ir daudz<br />
stingrākas kā “parastām” iekārtām), tad nav domājams, ka varētu rasties kaut mazākie<br />
draudi no ilgdzīvojošās organikas piesārņojuma puses. Var diezgan droši prognozēt,<br />
ka līdzvērtīgas jaudas parasta pilsētas katlumāja ap sevi rada vismaz par matemātisko<br />
kārtu lielāku dioksīnu grupas un benzpirēnu grupas piesārņojuma izkliedes lauku kā<br />
<strong>cementa</strong> ražotne CEMEX. Viens no izskaidrojumiem ir arī augstā temperatūra krāsnī,<br />
ilgais dūmgāzu atrašanās laiks karstajā zonā, straujā dūmgāzu dzesēšana temperatūru<br />
intervālā, kur iespējama TCDD retrosintēze (200-400 o C), kā arī vara, bronzas, misiņa<br />
detaļu neesamība šajā zonā (tie ir TCDD sintēzes katalīti). Kā rāda jaunākie 2004.-<br />
2007. gada pētījumi, hlora koncentrācija (un pat tās esamība, jo nano dozās hlors<br />
atrodas pilnīgi visur) TCDD sintēzi ietekmē daudz nebūtiskāk kā tikko minētie<br />
faktori.<br />
Piesārņojuma izkliede nelabvēlīgos meteoroloģiskos apstākļos<br />
Atmosfērā nonākušā piesārņojuma izkliede vai koncentrēšanās ir tieši atkarīga<br />
no meteoroloģiskiem apstākļiem – vēja ātruma, mitruma, temperatūras u.c.<br />
parametriem. Vēja virziena ietekme tiek ņemta vērā, attiecinot piesārņojuma izkliedi<br />
pret tuvākajā apkārtnē izvietotām dzīvojamām mājām. Dominējošais parametrs, kas<br />
nosaka atmosfēras stabilitāti jeb piesārņojuma pārvietošanās trajektorijas, ir vēja<br />
ātrums. Par nelabvēlīgu vēja ātrumu piesārņojuma izkliedei tiek <strong>uz</strong>skatīts lēns vējš<br />
(ātrums līdz 3,5 m/s). Šādos apstākļos parasti piesārņojuma sajaukšanās augstums ir<br />
neliels (līdz 500 m), un piesārņojuma izkliedi nosaka mehāniskie procesi atmosfērā.<br />
Lēns vējš dominē gada siltajos mēnešos (9. un 10. attēls 4.2. nodaļā), tomēr atsevišķas<br />
nelabvēlīgu meteoroloģisko apstākļu situācijas var rasties jebkurā no mēnešiem<br />
(42. tabula).<br />
Dienvidu vējš ir nelabvēlīgs, vadoties no tuvākajā apkārtne izvietotajām<br />
mājām un sabiedriskajām ēkām. Atbilstoši ilggadīgo meteoroloģisko datu analīzei,<br />
gan gada aukstajā periodā, gan vasarā dominē DR virziena vējš. Dienvidu vēja<br />
varbūtība gada aukstajā periodā ir 13% (9. attēls 4.2. nodaļā), bet vasarā – 10%<br />
(10. attēls 4.2. nodaļā) no visām gada dienām ar vēju.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 171
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
42. tabula. Piesārņojuma izkliede nelabvēlīgos meteoroloģiskos apstākļos<br />
Viela Datums,<br />
laiks<br />
CO<br />
NO2<br />
26.08.<br />
03 00<br />
01.08.<br />
14 00<br />
PM10 08.01.<br />
11 00<br />
SO2<br />
Cd<br />
Pb<br />
Hg<br />
26.08.<br />
03 00<br />
12.02.<br />
14 00<br />
12.02.<br />
14 00<br />
12.02.<br />
14 00<br />
Vēja<br />
virziens,<br />
grādi<br />
Vēja<br />
ātrums,<br />
m/s<br />
Temperatūra,<br />
◦ C<br />
Sajaukšanās<br />
augstums,<br />
m<br />
Virsmas<br />
siltuma<br />
plūsma,<br />
W/m 2<br />
Stundas<br />
koncentrācija,<br />
μg/m 3<br />
229 0,6 11,2 6,0 -0,4 1682<br />
166 0,5 20,0 104,0 116,1 278<br />
270 0,4 -4,6 5,0 -0,3 2083<br />
229 0,6 11,2 6,0 -0,4 789<br />
346 0,6 -7,4 8,4 -0,4 0,064<br />
346 0,6 -7,4 8,4 -0,4 1,59<br />
346 0,6 -7,4 8,4 -0,4 0,765<br />
Siltumnīcas efektu radošās gāzes<br />
No siltumnīcas efektu radošajām gāzēm (SEG) ES un Latvijas likumdošana<br />
apskata oglekļa dioksīdu (CO2). Pašlaik aprēķinu metodika un emisiju faktori ir<br />
apstiprināti ir tikai šai SEG. Tādejādi šajā ziņojumā attiecībā <strong>uz</strong> paredzēto darbību no<br />
SEG emisijām ir apskatītas CO2 emisijas.<br />
CO2 emisijas klinkera apdedzināšanas procesā rodas divējādi:<br />
� dekarbonizējoties kaļķakmenim CaCO3 ⇒ CaO + CO2;<br />
� sadedzinot kurināmos.<br />
CO2 emisiju faktors, dekarbonizējoties kaļķakmenim, svārstās nelielās robežās<br />
un visai <strong>cementa</strong> rūpniecībai tiek aprēķiniem pieņemts emisijas faktors 525 kg CO2/ t<br />
klinkera. Savukārt, emisiju koeficienti no kurināmā sadegšanas ir fiksēti gan emisijas<br />
kvotu sadales plānā 2008. – 2012. gadam, gan katrs operators var veikt zemākā<br />
sadegšanas siltuma un SEG emisijas faktora analīzes katram kurināmā veidam<br />
akreditētā laboratorijā un izmantot šos datus. SEG izmeši paredzētajai darbībai ir<br />
apkopoti 43. – 46. tabulā.<br />
43. tabula. Prognozētās SEG emisijas no klinkera ražošanas procesa<br />
2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g.<br />
Saražotais klinkers<br />
(3500 t/d), t<br />
574 875 1 149 750 1 149 750 1 149 750 1 149 750<br />
CO2 emisijas no<br />
procesa*, t<br />
301 809 603 619 603 619 603 619 603 619<br />
* Kalcinēšanās faktors ir 525 kg CO2/t klinkera<br />
“Eiroprojekts”, 2007 172
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
SEG emisijām no kurināmajiem ir apskatīti divi scenāriji, jo operators plāno<br />
ražotnes darbības sākumposmā (2008. – 2009. gadā) izmantot ļoti ierobežotu<br />
daudzumu alternatīvo kurināmo (44. tabula). Pēc 2009. gada operators rēķinās ar to,<br />
ka būs pieejams ekokurināmais (45. tabula).<br />
44. tabula. Prognozētās SEG emisijas no kurināmā 2008. – 2009. gadā<br />
Kurināmais Daudzums, t<br />
Zemākais<br />
sadegšanas<br />
siltums, GJ/t<br />
Emisiju<br />
faktors, t<br />
CO2/TJ<br />
CO2<br />
emisijas, t/a<br />
Petrokokss/ogles<br />
(krāsns un kalcinētājs) 109 401 30,75 97,44 327 796<br />
Akmeņogles (KGĢ) 41 155 28,50 94,08 110 348<br />
Dabasgāze 4 141 33,66 56,10 7 820<br />
Lietotas riepas 3 344 29,50 79,44 7 837<br />
Eļļas 3 705 39,90 73,33 10 840<br />
Kopā 464 641<br />
45. tabula. Prognozētās SEG emisijas no kurināmā pēc 2009. gada<br />
Kurināmais Daudzums, t<br />
Zemākais<br />
sadegšanas<br />
siltums, GJ/t<br />
Emisiju<br />
faktors, t<br />
CO2/TJ<br />
CO2<br />
emisijas,<br />
t/a<br />
Petrokokss (kalcinētājs) 21 099 30,75 97,44 63 219<br />
Akmeņogles (krāsns un KGĢ) 95 601 28,50 94,08 256 333<br />
Dabasgāze 4 141 33,66 56,10 7 820<br />
Lietotas riepas 4 785 29,50 79,44 11 214<br />
Eļļas 6 010 39,90 73,33 17 584<br />
Ekokurināmais 71 067 16,00 45,00 51 168<br />
Kopā 407 337<br />
Kopējais SEG emisiju apjoms no paredzētās darbības laika posmam no 2008.<br />
– 2012. gadam ir apkopots 46. tabulā. Ir izdarīts pieņēmums, ka 2008. gadā jaunā<br />
<strong>cementa</strong> rūpnīca gan no saražotā klinkera daudzuma, gan kurināmā patēriņa viedokļa<br />
strādās 50% apmērā.<br />
46. tabula. Prognozētās SEG emisijas 2008. – 2012. gadam<br />
2008. g 2009. g 2010. g 2011. g 2012. g<br />
Saražotais klinkers, t 574 875 1 149 750 1 149 750 1 149 750 1 149 750<br />
CO2 emisijas no<br />
procesa*, t 301 809 603 619 603 619 603 619 603 619<br />
CO2 emisijas no<br />
kurināmajiem, t 232321 464641 407337 407337 407337<br />
Kopējais CO2, t 534 130 1 068 260 1 010 956 1 010 956 1 010 956<br />
* Kalcinēšanās faktors ir 525 kg CO2/t klinkera<br />
“Eiroprojekts”, 2007 173
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Atbilstošā KOMISIJAS LĒMUMA (2004. gada 29. janvāris), ar ko nosaka<br />
pamatnostādnes siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai<br />
2004/156/EK VII pielikumā dots oksidācijas faktors kurināmajiem klinkera<br />
apdedzināšanas krāsnīs – 1,0.<br />
Emisijas faktori ir izvēlēti saskaņā ar LVĢMA vai 2004/156/EK izdotajām<br />
vadlīnijām. Zemākais sadegšanas siltums kurināmajiem ir saskaņā ar <strong>SIA</strong> „CEMEX”<br />
sniegto informāciju par jaunajā krāsnī izmantojamajiem kurināmajiem. Šādu<br />
koeficientu izmantošana rada daudz precīzāku SEG emisiju ainu, jo ataino reāli<br />
izmantoto kurināmo emisijas.<br />
5.3. Trokšņa izplatības <strong>novērtējums</strong><br />
Kā jau pamatots 2.5. nodaļā, esošās <strong>rūpnīcas</strong> agregāti nerada nekādu<br />
konstatējamu troksni ārpus <strong>rūpnīcas</strong> teritorijas, tātad arī jaunās <strong>rūpnīcas</strong><br />
tehnoloģiskajā procesā iekļaujamie (atstājamie) līdzšinējās <strong>rūpnīcas</strong> agregāti vairs<br />
tālāk nav analizēti.<br />
Jaunveidojamie trokšņa avoti <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> jaunajā <strong>cementa</strong> rūpnīcā ir:<br />
� <strong>rūpnīcas</strong> tehnoloģiskās iekārtas: izejvielu un <strong>cementa</strong> dzirnavas ar<br />
aprīkojumu;<br />
� iekšējais autotransports <strong>rūpnīcas</strong> jaunajā teritorijā.<br />
Trokšņa mērķobjekti, kuriem veikti trokšņa līmeņa aprēķini, ir šādi (skat.<br />
II pielikumu):<br />
� Krieviņu mājas <strong>uz</strong> ZR no <strong>rūpnīcas</strong> teritorijas: attālums ~ 300 m no<br />
iekšējā autotransporta, ~ 1000 m no izejvielu dzirnavām un ~ 600 m no<br />
<strong>cementa</strong> dzirnavām;<br />
� Burtnieku mājas <strong>uz</strong> A no <strong>rūpnīcas</strong> teritorijas: attālums ~ 600 m no<br />
izejvielu dzirnavām un ~ 700 m no <strong>cementa</strong> dzirnavām;<br />
� Jēriņu mājas <strong>uz</strong> ZA no <strong>rūpnīcas</strong> teritorijas: attālums ~ 900 m no<br />
izejvielu dzirnavām un ~ 1300 m no <strong>cementa</strong> dzirnavām.<br />
Abi pēdējie mērķobjekti atrodas otrpus meža masīvam ar platumu attiecīgi<br />
500 m un 300 m, tātad meža akustiskajā ēnā (papildus <strong>rūpnīcas</strong> žoga akustiskajai<br />
ēnai) attiecībā <strong>uz</strong> iekšējā autotransporta troksni, tāpēc šis trokšņa avots ņemts vērā<br />
tikai attiecībā <strong>uz</strong> pirmo mērķobjektu.<br />
47. tabula. Summārais troksnis Krieviņos, Burtniekos un Jēriņos<br />
Mērķobjekts Transports,<br />
dB<br />
Izejvielu<br />
dzirnavas, dB<br />
Cementa<br />
dzirnavas, dB<br />
Meža<br />
absorbcija<br />
Krieviņi 26,6 25,7 34,4 - 35,5<br />
Burtnieki - 31,5 32,8 -1,5 35,2<br />
Jēriņi - 26,9 25,3 -6,0 29,2<br />
Rezultējošais,<br />
dB<br />
“Eiroprojekts”, 2007 174
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Trokšņa līmeņa aprēķini detalizēti doti VI pielikumā. Summārā trokšņa līmeņa<br />
rezultāts kā šo aprēķinu galaprodukts atainots 47. tabulā.<br />
Secinājums: paredzētās darbības īstenošana nerada pat visstingrākā trokšņa<br />
robežlieluma (t.i., nakts robežlielums mazstāvu apbūvē, skat. 1. nodaļu) pārsniegumus<br />
pat <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> teritorijai vistuvākajos mērķobjektos.<br />
Aprēķinu metodikas, iegūto rezultātu un secinājuma pareizības<br />
apliecinājumam pievienots Latvijas Nacionālā akreditācijas biroja atbilstoši standartam<br />
LVS 17025 “Vispārējās prasības testēšanas laboratoriju darbībai” akreditētās<br />
<strong>SIA</strong> “R&D Akustika” atzinums (VIII pielikums).<br />
5.4. Hidroloģiskā un hidroģeoloģiskā režīma izmaiņas<br />
Pēc jaunās vertikālās ražošanas krāsns <strong>uz</strong>stādīšanas un attiecīgā tehnoloģiskā<br />
procesa ieviešanas, Cieceres ezera ūdens tiks patērēts tikai iekārtu dzesēšanai<br />
(kopējais plānotais ūdens patēriņš – 365 000 m 3 gadā jeb aptuveni 0,0116 m 3 /s).<br />
Salīdzinot ar esošo situāciju, ūdens patēriņš būs ievērojami mazāks (aptuveni četras<br />
reizes), jo pašreiz no Cieceres ezera iegūst aptuveni 1,5 miljonus m 3 ūdens.<br />
Mazāka ūdens ieguve no Cieceres ezera neradīs konstatējamas izmaiņas ūdens<br />
līmenī salīdzinājumā ar dabiskajām ūdens līmeņa svārstībām (atbilstoši ūdeņu<br />
kadastra informācijai maksimālās līmeņa dabiskās svārstības ezerā var sasniegt<br />
1,9 m). Līmeņa izmaiņas, ko spēj radīt Cemex ražotne, ir neaprēķināmi niecīgas,<br />
piemēram, Cieceres upes gada vidējais caurplūdums iztekā no Cieceres ezera ir<br />
aptuveni 1 m 3 /s, proti, ~ 80 reižu lielāks par Cemex vidējo ūdens patēriņu. Turklāt ir<br />
jāņem vērā, ka Cieceres ezera krasti ir slīpi, vietām – pat stāvi. Ūdens tilpnēs ar<br />
šādiem krastiem līmeņa izmaiņas izpaužas daudz mazākā mērā, nekā ūdens tilpnēs ar<br />
lēzeniem krastiem. Līdz ar to, var droši apgalvot, ka nebūs nekādu ezera līmeņa<br />
izmaiņu, kas varētu kaut nebūtiski ietekmēt piegulošās platības vai meliorācijas<br />
sistēmas.<br />
Plānotā ražotne būs izvietota teritorijā, kurā ievērojamas izmaiņas<br />
hidroģeoloģiskajā režīmā nav sagaidāmas. Kā jau atzīmēts, noteces baseins ir relatīvi<br />
neliels ar izteiktām robežām. Tas nozīmē, ka plānotā celtniecība var iespaidot<br />
hidroģeoloģisko režīmu iecirknī, kas pēc platības ir tikai nedaudz lielāks par <strong>SIA</strong><br />
„CEMEX” piederošo teritoriju.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 175
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
5.5. Būvniecībai un ražošanai nepieciešamie derīgie<br />
izrakteņi<br />
<strong>SIA</strong> „CEMEX” Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīca savā darbībā izmanto plašu derīgo<br />
izrakteņu spektru, lielāko daļu no kuriem iegūst nelielā attālumā no ražotnes. Tikai<br />
ģipšakmens tiek piegādāts no Sauriešu atradnes Rīgas rajonā, bet dzelzsrūdu<br />
paredzēts piegādāt no Meksikas. Cementa <strong>rūpnīcas</strong> normālai darbībai nepieciešami<br />
derīgie izrakteņi, kas saistīti gan ar pirmskvartāra, gan kvartāra nogulumiem.<br />
Pirmskvartāra nogulumu derīgie izrakteņi<br />
Cementa rūpniecībā izmantojamas kaļķakmens iegulas ir zināmas tikai perma<br />
sistēmā, jo ordovika un silūra kaļķakmeņi ieguļ ievērojamā dziļumā un tiem nav<br />
praktiskas nozīmes. Latvijas perma kaļķakmeņi atbilst Naujoji Akmenes svītas<br />
nogulumiem, kurus agrāk dēvēja par cehšteina kaļķakmeņiem. Nogulumi nodrošina<br />
visus kaļķakmens patērētājus ar izejvielām, kuras izmanto <strong>cementa</strong> klinkera un<br />
gaiskaļķu ražošanai, kā arī cukura rūpniecībā. Savukārt, tehnisko kaļķi izmanto<br />
silikātķieģeļu ražošanai, metalurģijā (par kusni) un kaļķu miltu ieguvei skābu augšņu<br />
neitralizācijai.<br />
No visiem Kurzemes dienvidu daļā iegūstamajiem derīgajiem izrakteņiem<br />
kaļķakmenim ir vissvarīgākā saimnieciskā nozīme. Cehšteina kaļķakmeņus<br />
cementrūpniecība izmanto jau no pagājušā gadsimta trīsdesmito gadu sākuma, kad<br />
kaļķakmeni ieguva Cieceres ezera krastā. Saldus rajona teritorijā izpētītas piecas<br />
kaļķakmens iegulas, kuru kopējais krājumu apjoms ir milzīgs: A kategorijas – 150<br />
milj. m 3 , N kategorijas – 653 milj. m 3 . Praktiskā nozīme pašreiz ir divām atradnēm –<br />
Kūmas un Kursīši.<br />
Kūmu atradne atrodas Novadnieku un Kursīšu pagastā, kur pašlaik ierīkots<br />
vienīgais kaļķakmens ieguves karjers Latvijā. Atradni izmanto kopš 1988. gada, 2004.<br />
gadā te iegūti 169,5 tūkst. m 3 kaļķakmeņu. Produktīvo slāni veido no 7,5 līdz 21 m<br />
biezs kaļķakmens slānis, kuru pārklāj līdz 23 m bieza kvartāra nogulumu segkārta.<br />
Kopējais CaCO3 saturs Kūmu kaļķakmeņos mainās no 92 % līdz 95 %, vidējais<br />
kalcija oksīda saturs – 51,8 %, bet kaitīgo piemaisījumu saturs ir sekojošs: MgO –<br />
1,47 %, P2O5 – 0,01 %. Karjerā iegūto kaļķakmeni drupina un šķiro, sagatavojot divu<br />
dažādu frakciju produkciju. Lielāko kaļķakmens apjomu (80 %) izlieto <strong>cementa</strong><br />
klinkera ražošanai, šim nolūkam izmantojot frakciju, mazāku par 40 mm. Rupjās<br />
frakcijas (40 – 120 mm) akmeni izmanto cukura rūpniecībā, kā tehnisko kaļķi<br />
silikātķieģeļu ražošanā, kā kusni metalurģijā. Ar to Kūmu kaļķakmens pielietošanas<br />
iespējas vēl nav izsmeltas. To iespējams izmantot arī kā ķīmiskās rūpniecības<br />
izejvielu kalcija karbīda, sodas, hlorkalcija un citu savienojumu iegūšanai un arī kā<br />
izejvielu būvkaļķu ražošanai. Tā kā kaļķakmens nesatur kaitīgu elementu (fluora,<br />
arsēna un svina) piemaisījumus, samaltus tos var izmantot kā lopbarības piedevu.<br />
Selektīvi iegūtu, tīrāko kaļķakmeni var izmantoti stikla un papīra ražošanā.<br />
2004. gada sākumā Kūmu atradnē bija 35,4 milj. t liels izpētīto krājumu atlikums un<br />
198,3 milj. t novērtēto krājumu, kas kopumā nodrošina Latvijas cementrūpniecību ar<br />
izejvielām vairākus gadu desmitus. Ar Ministru kabineta lēmumu Kūmu atradne<br />
iekļauta valsts nozīmes derīgo izrakteņu atradņu skaitā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 176
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Kūmu atradnes dienvidu robežai piekļaujas 1984. gadā izpētītā Kursīšu<br />
atradne, kura krājumu ziņā <strong>uz</strong>skatāma par vislielāko kaļķakmens iegulu visā Baltijas<br />
reģionā. Atradne arī atrodas Kursīšu un Novadnieku pagastā un aizņem aptuveni<br />
24 km 2 lielu platību. Derīgo izrakteni te veido divi kaļķakmens slāņi, no kuriem<br />
apakšējais ir nedaudz mālains. Abi slāņi derīgi kā karbonātiskais komponents<br />
portland<strong>cementa</strong> klinkera ražošanai. To ķīmiskais sastāvs svārstās šādās robežās: CaO<br />
– 51,4 - 51,6 %, MgO – 1,23 - 1,95 %, SO3 – 0,15 - 0,24 %, P2O5 – 0,02 - 0,03 %,<br />
Na2O + K2O – 0,16 - 0,28 %. Derīgais slāņkopas biezums Kursīšu atradnē ir<br />
ievērojams (vidēji 20,6 m), bet segkārtas koeficients nepārsniedz 4,55. A kategorijas<br />
izpētīto krājumu atradnē ir 113,2 milj. m 3 , bet novērtēto (N kategorija) –<br />
381,8 milj. m 3 . Kursīšu atradne <strong>uz</strong>skatāma par izejvielu rezervi <strong>cementa</strong> ražošanai<br />
tālākā nākotnē, kad būs izstrādāta Kūmu atradne.<br />
Lielais izpētīto kaļķakmens krājumu apjoms un praktiski neizsmeļamais<br />
prognozēto krājumu daudzums liecina, ka Saldus rajons būs kaļķakmens ieguves<br />
centrs valstī vēl ilgus gadus. Jāatzīmē, ka bez tradicionālajiem derīgajiem izrakteņiem<br />
apskatāmajā teritorijā ir vēl divas nozīmīgas ģeoloģiskas vērtības:<br />
� Kembrija ūdens horizontā broma koncentrācija sasniedz 250 līdz 500<br />
mg/l;<br />
� apskatāmajā teritorijā ir izdalītas divas perspektīvas lokālās struktūras<br />
dabas gāzes pazemes krātuvēm Kembrija sistēmas Deimenas svītas<br />
smilšakmeņos – Cieceres un Ziemeļblīdenes.<br />
Abu šo objektu iegulas dziļums ir tik milzīgs (bromu saturošā ūdens horizonta<br />
iegulas dziļums ir aptuveni 900 – 1500 m, bet Deimenas svītas virsmas – 1400-<br />
1450 m), ka plānotā ražošanas paplašināšana to nekādi nevar ietekmēt.<br />
Kvartāra nogulumu derīgie izrakteņi<br />
<strong>SIA</strong> „CEMEX” esošās Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> tuvākajā apkārtnē ir<br />
izvietotas vairākas derīgo izrakteņu atradnes, kas saistītas ar kvartāra nogulumiem.<br />
Ražošanas procesam nepieciešamos mālus iegūst atradnē “Caunes”, bet <strong>rūpnīcas</strong><br />
vajadzības pēc smilts apmierina atradne Jaunsmuģi.<br />
Kvartāra sistēmas bezakmens māli Saldus rajona teritorijā lielākoties izplatīti<br />
tā centrālajā un ziemeļu daļā. Rajonā detalizēti pētītas 11 mālu iegulas, kurās kopējais<br />
izpētīto un novērtēto krājumu atlikums ir vairāk kā 300 milj. m 3 . Divas no iegulām –<br />
“Caunes” un “Venta”, ar Ministru kabineta 1997. gada 8. jūlija lēmumu iekļautas<br />
valsts nozīmes derīgo izrakteņu atradņu sarakstā.<br />
“Caunes” iegula pētīta 1984. gadā. Kopējais izpētīto krājumu apjoma atlikums<br />
atradnē bija: A kategorijas – 33,43 milj. m 3 , N kategorijas – 43,2 milj. m 3 (2004. g. 1.<br />
janvāra dati). Produktīvo slāņkopu iegulā veido līdz 32,5 m (vidēji 10,8 m) biezs<br />
brūngans māla slānis ar nelieliem (līdz vienam metram) lēcveidīgiem aleirīta un<br />
smilts starpslāņiem. Ieguves apstākļi karjerā ir labvēlīgi, jo produktīvais slānis ieguļ<br />
virs gruntsūdens līmeņa. Māls ir vidēji plastisks, māla frakcijas saturs mainās 29 - 69<br />
% robežās. Pēc ķīmiskā sastāva un tehnoloģiskajām īpašībām māli ir derīgi ne tikai<br />
ķieģeļu, bet arī portland<strong>cementa</strong> ražošanai kā šihtas komponents. Pašreiz tiek apgūta<br />
daļa no atradnes (15 ha platībā), <strong>SIA</strong> „CEMEX” ik gadus te iegūst 40 - 45 tūkst. m 3<br />
“Eiroprojekts”, 2007 177
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
māla. Vispārējas ziņas par izpētes objekta tuvumā esošajām mālu atradnēm sniegtas<br />
48. tabulā.<br />
48. tabula. <strong>SIA</strong> „CEMEX” teritorijas tuvumā esošās mālu atradnes<br />
Nr<br />
Atradnes<br />
nosaukums<br />
Biezums, m<br />
Krājumi, milj.<br />
m³ (01.01.05.)<br />
12<br />
Mālu<br />
frakcijas<br />
(
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
49. tabula. <strong>SIA</strong> „CEMEX” teritorijas tuvumā esošās smilts un smilts - grants<br />
materiāla atradnes<br />
Galvenās Biezums,<br />
Krājumi,<br />
Atradnes<br />
Nr.<br />
frakcijas, % m Platī- milj.m³<br />
nosaukums,<br />
Izmanto-<br />
p.<br />
atrašanās<br />
grants smilts<br />
ba, A N<br />
k.<br />
seg- derīgā<br />
šanas<br />
vieta<br />
(> 5 (< 5<br />
ha kate- katekārtas<br />
slāņa<br />
nozare<br />
mm) mm)<br />
gorija gorija<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
Gubaņi,<br />
Jaunlutriņu<br />
pagasts<br />
Jaunsmuģi,<br />
Brocēnu<br />
novads<br />
Namiķi,<br />
Brocēnu<br />
novads<br />
25,4 74,6<br />
0,0 –<br />
0,8<br />
99,2<br />
–<br />
100,0<br />
- 100,0<br />
0,0 –<br />
4,2<br />
0,1 -<br />
5,1<br />
0,1 -<br />
6,6<br />
1,8 -<br />
10,7<br />
2,0 –<br />
10,3<br />
1,8 -<br />
11,4<br />
58,6 - 3,67<br />
Ceļu būvei,<br />
būvsmiltij<br />
“Eiroprojekts”, 2007 179<br />
6,1<br />
0,28<br />
-<br />
Cementa<br />
ražošanai<br />
60,0 2,26 1,32 Cementam<br />
<strong>SIA</strong> „Cemex” ir nodrošināta ar galvenajām dabiskajām izejvielām gan jaunās<br />
<strong>rūpnīcas</strong> <strong>uz</strong>būvēšanai, gan plānotās ražošanas jaudas sasniegšanai un <strong>uz</strong>turēšanai.<br />
Derīgo izrakteņu krājumu pietiekamības aprēķini sniegti 50. tabulā.<br />
50. tabula. <strong>SIA</strong> „CEMEX” plānotās darbības nodrošinājums ar galvenajām<br />
dabiskajām izejvielām<br />
Krājumi, mjl. t<br />
Izejviela Atradne 13 Izpētītie<br />
(A kategorijas)<br />
Novērtētie<br />
(N kategorijas)<br />
14<br />
Kopā<br />
Plānotais<br />
patēriņš,<br />
mlj. t/<br />
gadā<br />
Kaļķakmens Kūmas 35,4 198,3 233,7 1,7 137<br />
Māli Caunes 33,4 43,2 76,6 0,5 153<br />
Smilts<br />
Ģipšakmens<br />
Jaunsmuģi 0,28 -<br />
Namiķi 2,3 1,3<br />
Saurieši 0,85 -<br />
Salaspils 6,6 0,4<br />
3,88 0,12 32<br />
7,85 0,11 71<br />
Krājumu<br />
pietiekamība,<br />
gadi<br />
Analizējot 50. tabulā apkopotos datus, var secināt, ka jaunās ražotnes<br />
nodrošinājums ar kaļķakmeni un māliem īpašas problēmas neradīs arī tālākā nākotnē.<br />
Saprotams, ka smilšu ieguvei bez minētās Jaunsmuģu atradnes tuvākajā laikā būs<br />
nepieciešams apgūt arī citas atradnes. Par piemērotāko jā<strong>uz</strong>skata Namiķu iegula<br />
Brocēnu novadā (49. tabula). Ģipšakmeni <strong>SIA</strong> „Cemex” saņem no Sauriešu atradnes,<br />
kas pašlaik ir vienīgā, kur notiek šī derīgā izrakteņa ieguve. Karjeru apsaimnieko <strong>SIA</strong><br />
„Knauf”. Līdz ar ģipšakmens krājumu izsīkšanu Sauriešu karjerā, <strong>SIA</strong> „Knauf” plāno<br />
<strong>uz</strong>sākt Salaspils atradnes apgūšanu. Atbilstoši ģeoloģiskās izpētes datiem, Salaspils<br />
atradnē ģipšakmens A kategorijas krājumi sasniedz 6,55 miljonus kubikmetru.<br />
13 Sīkāku atradņu aprakstu skatīt 4.3. nodaļā.<br />
14 Jāņem vērā, ka atradnes detālās izpētes rezultātā izmantojamie krājumi būs mazāki par sniegtajiem.
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Bez tam, <strong>SIA</strong> „Cemex” ir visas iespējas izpētīt un apgūt jaunas atradnes. Kā<br />
pirmo soli šajā virzienā var minēt <strong>SIA</strong> „Vides Konsultāciju Birojs” ģeoloģiskās<br />
izpētes darbu <strong>uz</strong>sākšanu zemesgabalā „ Meiri” (nedaudz <strong>uz</strong> dien<strong>vidi</strong>em no plānotās<br />
apbūves) pēc <strong>SIA</strong> „Cemex” pasūtījuma. Tiek <strong>uz</strong>skatīts, ka šeit var būt atklāta mālu,<br />
kas derīgi <strong>cementa</strong> ražošanai, atradne. Pašlaik jautājums par to, vai patiešām<br />
zemesgabalā „Meiri” ir mālu iegula vēl ir atklāts.<br />
Brocēnu apkārtnē ir atklāts un izpētīts pietiekoši daudz būvmateriālu ražošanai<br />
nepieciešamo izejvielu atradņu, lai bažām par dabisko izejvielu nepietiekamību<br />
Cemex ražotnei nebūtu pamata. Par vienīgo izņēmumu jā<strong>uz</strong>skata ģipšakmens, kura<br />
atradņu Latvijas rietumos nav. Toties Rīgas un Skaistkalnes apkārtnē ir izpētītas<br />
vairākas šī derīgā izrakteņa atradnes, kuru krājumi spēj nodrošināt vajadzību pēc<br />
ģipšakmens Latvijā vairākus simtus gadu.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 180
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
5.6. Autotransporta radītais troksnis un gaisa piesārņojums<br />
51. tabula. <strong>SIA</strong> „CEMEX” jaunās <strong>rūpnīcas</strong> ģenerēto satiksmes plūsmu prognoze<br />
Piegādātājs<br />
Ārējais transports (jaunā līnija)<br />
Kaļķakmens<br />
Māls<br />
Smilts<br />
Riepas<br />
Ekokurināmais<br />
Cements (bērts)<br />
CEMEX - Kūmas<br />
CEMEX karjers<br />
Ārēji piegādātāji<br />
Ārēji piegādātāji<br />
Ārēji piegādātāji<br />
Ārējais transports (vecā līnija)<br />
Cements (bērts)<br />
Cements (fasēts)<br />
Vajadzīgā<br />
kravnesība<br />
(t/d)<br />
Vajadzīgā<br />
padeves<br />
ražība<br />
(t/h)<br />
Kravas<br />
auto<br />
stundā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 181<br />
Kravas<br />
auto<br />
dienā<br />
Kravas<br />
auto<br />
nedēļā<br />
(6 dienas/<br />
nedēļā)<br />
Kravas<br />
auto<br />
mēnesī<br />
(4,345<br />
nedēļas/<br />
mēnesī)<br />
5277,41 384,81 14,80 236,81 1420,84 6173,90<br />
1644,55 239,83 9,22 73,79 442,76 1923,92<br />
367,86 26,82 1,34 21,46 128,75 559,46<br />
64,8 9,45 0,95 7,56 45,36 197,10<br />
427,2 62,30 3,12 24,92 149,52 649,70<br />
No jaunajām<br />
dzirnavām klientiem 1738,08 253,47 12,67 101,39 608,33 2643,33<br />
No esošajām<br />
dzirnavām klientiem 130,36 19,01 0,95 7,60 45,62 198,25<br />
No esošajām<br />
dzirnavām klientiem 391,07 57,03 2,85 22,81 136,87 594,75<br />
Iekšējais transports (jaunā + vecā līnija)<br />
Dzelzs rūda<br />
Ģipsis<br />
Ogles<br />
Lietotās eļļas<br />
Klinkers<br />
Degakmens<br />
No līdzšinējās<br />
teritorijas<br />
No līdzšinējās<br />
teritorijas<br />
No līdzšinējās<br />
teritorijas<br />
No līdzšinējās<br />
teritorijas<br />
Krāsns Nr.5 -><br />
Esošās dzirnavas<br />
Vagonos <strong>uz</strong> jauno<br />
līniju<br />
78,94 5,76 0,22 3,54 21,25 92,35<br />
498,18 36,33 1,40 22,35 134,12 582,80<br />
624 26,00 1,00 24,00 168,00 730,00<br />
72 10,50 1,05 8,40 50,40 219,00<br />
1051,2 76,65 2,95 47,17 283,02 1229,77<br />
Plānotās darba<br />
stundas<br />
16 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
8 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
16 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
8 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
8 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
8 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
(40% loģistikas)<br />
8 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
(3% loģistikas)<br />
8 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
(9% loģistikas)<br />
16 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
16 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
24 st/d.<br />
7 d. nedēļā<br />
8 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
16 st/d.<br />
6 d. nedēļā<br />
46,00 dzelzceļš 20<br />
Automašīnu radīto emisiju <strong>novērtējums</strong> <strong>rūpnīcas</strong> teritorijā<br />
Svars, t<br />
Salīdzinājumā ar <strong>cementa</strong> krāšņu radītajām emisijām <strong>uz</strong>ņēmuma teritorijā esošais<br />
atotransports patērē gadā nesalīdzināmi mazāku kurināmā daudzumu, tāpēc NOx, SO2, un<br />
CO emisijas ir mazākas nekā katras krāsns nenoteiktības radītā kļūda:<br />
Nobrauktais laiks, tonnas un kilometri atspoguļoti IV pielikumā.<br />
Novērtējot iekšējā teritorijā transporta degvielas patēriņu gadā, iegūstam nobraukumu<br />
kilometros, kam atbilst kopājais degvielas patēriņš 132 127 litri dīzeļdegvielas gadā <strong>uz</strong> visu<br />
<strong>uz</strong>ņēmuma iekšējo transportu. Salīdzinoši ar pārējām ražotnes emisijām tas rada tiešām<br />
neievērojami mazus izmešus (skat. aprēķinus IV pielikumā), tomēr modelēšanas ievaddatos<br />
tās ir ņemtas vērā kā vienmērīgi pa teritoriju izkliedēts laukuma avots (skat. 5.2. nodaļas<br />
41. tabulā aili “Autotransporta ietekme”).<br />
Lielākas emisijas ir no asfaltēta tipa teritorijas iekšējā ceļu tīkla smagā transporta<br />
paceltajiem ceļu putekļiem, arī tas ir laukuma avots. Tos vislabāk rēķināt pēc AP-42, kur<br />
26<br />
26<br />
26<br />
10<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
26<br />
26<br />
26<br />
10<br />
20
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
pieņemot, ka kravas transporta pilns svars būs ap 15 +25 =40 tonnas un ātrums orientējoši 20<br />
km/h (detalizēti metodika un aprēķins atspoguļoti IV pielikumā).<br />
Rezultātā tiek iegūta vērtība 32 t/a un 2,37 g/s.<br />
Šāda aprēķina ticamību tomēr samazina neskaidrais jautājums par sagaidāmo ceļa<br />
virsmas piesārņojumu (<strong>uz</strong> laukuma vienību) ar putekļu nobirām un otrkārt, nobraucamajām<br />
distancēm <strong>uz</strong>ņēmuma ietvaros, kas patvarīgi pieņemtas vienādas ar 2 km. Sagaidāms, ka<br />
aprēķins varētu būt precīzs puses no matemātiskās kārtas robežās.<br />
Modelējot tika konstatēts, ka šāda emisija radītu būtiskas problēmas ar gaisa<br />
piesārņojumu nelielos attālumos. Tāpēc tika pieņemts, ka sausajā gadalaikā tiks veikta ceļu<br />
tīkla laistīšana ar sekojošu ceļa asfaltētās klātnes regulāru <strong>uz</strong>kopšanu, lai ceļš nebūtu sauss un<br />
nebūtu nobiris ar vedamajām izejvielām. Tādā gadījumā EPA formula dod pilnīgi citu<br />
rezultātu: 4,01 t/a un 2,375 g/s kā PM10. To modelē kā dekoncentrētu laukuma avotu visas<br />
teritorijas izmēros, jo šobrīd ceļu trasējums iekšteritorijā vēl ir neskaidrs.<br />
Cementa ražošanas radītās ārējās satiksmes ietekmes <strong>novērtējums</strong><br />
Paredzētās darbības īstenošanas rezultātā prognozētās satiksmes intensitātes<br />
paplašinātajai <strong>cementa</strong> ražošanai ir 3 – 4 reizes lielākas par līdzšinējo kravas auto satiksmi<br />
<strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> vajadzībām.<br />
Kaļķakmens un māla piegādes maršruti pa vietējas nozīmes autoceļiem parādīti<br />
50. attēlā. Citu izejvielu piegāde un produkcijas aizvešana notiek pa valsts galveno autoceļu<br />
A9 Rīga – Liepāja. Turpmākajās rindkopās minētās satiksmes intensitātes izriet no 51. tabulā<br />
dotajiem kravu plūsmas aprēķiniem pēc izejvielu un produkcijas daudzuma un darba režīma<br />
(stundas maiņā, maiņas darbdienā, darbdienas nedēļā utt.).<br />
Kaļķakmens transportēšanas maršrutā vidējā plānotās satiksmes intensitāte pie pilniem<br />
plānotajiem ražošanas apjomiem ir nepilnas 30 kravas automašīnas stundā abos virzienos<br />
kopā, t.i., vidēji reizi divās minūtēs pa automašīnai vienā vai otrā virzienā 16 stundu dienā<br />
(7.00 – 23.00).<br />
Mālu transportēšanas maršrutā vidējā plānotās satiksmes intensitāte pie pilniem<br />
plānotajiem ražošanas apjomiem ir nedaudz vairāk par 18 kravas automašīnām stundā abos<br />
virzienos kopā, t.i., retāk nekā reizi trijās minūtēs pa automašīnai vienā vai otrā virzienā 8<br />
stundas dienā (9.00 - 17.00).<br />
Šīs satiksmes intensitātes ir niecīgas un atbilst A4 kategorijas vispārējas lietošanas<br />
divjoslu autoceļam, kuram nav pat likumdošanā noteikta normālprofila un speciālu prasību<br />
pret segumu.<br />
Pārējā loģistika pa autoceļu A9 Rīga – Liepāja ir nepilnas 44 kravas automašīnas<br />
stundā abos virzienos kopā, t.i., vidēji nedaudz vairāk nekā reizi pusotrā minūtē pa<br />
automašīnai vienā vai otrā virzienā 8 stundas dienā (9.00 - 17.00). Šādam satiksmes<br />
pieaugumam <strong>uz</strong> A1 kategorijas valsts autoceļa nav vērā ņemamas nozīmes un nevar būt<br />
nekādu apsvērumu, <strong>uz</strong> kuru pamata kravu transportēšanu pa šo autoceļu, kas ir nacionālā<br />
mērogā viena no galvenajām stratēģiski attīstāmajām tranzīta maģistrālēm, varētu <strong>uz</strong>skatīt par<br />
nevēlamu un ierobežojamu.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 182
V1170 (3,9 km). No<br />
0 – 1,5 km nolietots;<br />
atlikušais posms ir<br />
saplaisājis un bedrains.<br />
Nākotnē iespējami<br />
pieļaujamā svara<br />
ierobežojumi.<br />
A9 (11 km). 1. kategorijas ceļš. Kravas<br />
transporta plūsma: 6000 vien./dienā.<br />
Pagaidu apvedceļš<br />
Dzirnavu ielas<br />
rekonstrukcijas laikā.<br />
Kaļķakmens<br />
atradne “Kūmas”<br />
50. attēls. Izejvielu piegādes maršruts<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
V1152. Grantēts ceļš.<br />
Labākais maršruts mālu<br />
piegādei krāsnij Nr. 5.<br />
Mālu atradne<br />
“Caunes”<br />
V1152. 5. kategorijas<br />
ceļš. Esošais mālu<br />
piegādes maršruts.<br />
Iespējami pieļaujamā<br />
svara (7 t) ierobežojumi<br />
pavasara atkušņa laikā<br />
vai ceļa nolietošanās dēļ.<br />
P105 (5km). Rekonstruēts<br />
2005. gadā; labā stāvoklī.<br />
Tālāk Saldus teritorijā –<br />
Dzirnavu iela (1,9 km);<br />
rekonstrukcija nav pabeigta.<br />
V1162 (8,2 km). 5. kategorijas<br />
ceļš. Ceļš pārklāts ar 6 cm biezu<br />
asfalta slāni (1990.-1991.). Ceļš<br />
ir nolietots un ļoti sliktā stāvoklī.<br />
Iespējami pieļaujamā svara (7 t)<br />
ierobežojumi pavasara atkušņa<br />
laikā vai ceļa nolietošanās dēļ.<br />
Ārējā transporta degvielas patēriņa un tam atbilstošo izmešu aprēķini prognozētajām<br />
kravas autotransporta plūsmām doti IV pielikumā. Iegūtās gada emisijas vērtības pēc slāpekļa<br />
dioksīda, kas ir nozīmīgākais šā piesārņojuma faktors, ir 0,2 tonnas gadā <strong>uz</strong> vidējo ceļa<br />
kilometru. Tas ir vairākkārt mazāk nekā dod lauku viensētas apkure, tātad ārējais<br />
autotransports ir nebūtisks piesārņojuma avots un tā imisijām nav veikta atsevišķa<br />
modelēšana.<br />
Autotransports piesārņo <strong>vidi</strong> arī kā trokšņa avots. Ap katru autoceļu objektīvi pastāv<br />
trokšņa imisiju lauks. Tomēr pie šādām satiksmes intensitātēm trokšņa modelēšana, no vienas<br />
puses, nav lietderīga, jo tikpat ir skaidrs, ka šāda intensitāte nevar radīt trokšņa normatīvu<br />
pārsniegumus un nevar būt nepieļaujama pa koplietošanas ceļiem ne ar kādiem argumentiem,<br />
no otras puses – ir arī apšaubāmi iespējama, jo trokšņa gadījumi ir tik epizodiski, ka autoceļu<br />
ar šādu satiksmes intensitāti nevar <strong>uz</strong>skatīt par pastāvīgu stacionāru vienmērīga trokšņa avotu.<br />
Nav informācijas par satiksmes intensitāti <strong>uz</strong> visiem izejvielu piegādei nepieciešamajiem<br />
ceļiem. Autotransporta un dzelzceļa radītā trokšņa ietekmes stratēģiskās kartes Saldus rajona<br />
pašvaldības sadarbībā ar Satiksmes ministriju atbilstoši MK noteikumiem “Vides trokšņa<br />
novērtēšanas kārtība” pagaidām nav izstrādājušas, tāpēc ne esošās, ne paredzētās darbības<br />
īstenošanas rezultātā izmainītās satiksmes plūsmas radītā trokšņa atbilstība tādām un<br />
nepieciešamie prettrokšņa pasākumi iespējamo neatbilstību novēršanai šā ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong><br />
“Eiroprojekts”, 2007 183
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
novērtējuma ietvaros nav novērtējama. Citu iespējamu transportēšanas maršrutu, apejot<br />
Dzirnavu ielu, nav. Brocēnu – Kūmu dzelzceļa vietā izveidot A4 kategorijas divjoslu autoceļu<br />
smagā autotransporta kustības nodrošināšanai nav iespējams, jo dzelzceļa platums ir<br />
nepietiekams. Dzelzceļa aizstāšana ar autoceļu, atsavinot papildus nepieciešamās zemes<br />
platības autoceļa klātnes un nodalījuma joslas vajadzībām, ir pasākums ārpus <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong><br />
kompetences un nevar tikt <strong>uz</strong>skatīta par privāta <strong>uz</strong>ņēmuma attīstības projekta daļu situācijā,<br />
kad eksistē valsts un pašvaldību autoceļu tīkls, kura funkcijas ir apkalpot lietotājus, tostarp<br />
<strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong>.<br />
5.7. Iespējamā ietekme <strong>uz</strong> apkārtnes bioloģisko daudzveidību<br />
un īpaši aizsargājamām dabas teritorijām<br />
Zemes transformācija un apbūve ir pieļaujama parastās smaržzāles Anthoxanthum<br />
odoratum – parastās smilgas Agrostis tenuis un parastās smaržzāles Anthoxanthum odoratum<br />
– parastās ciņusmilgas Deschampsia cespitosa pļavu kompleksā, slotiņu ciesas Calamagrostis<br />
epigeios, augsto grīšļu, ruderalizēto pļavu, kultivēto pļavu un ganību, sakņu un augļu dārzu,<br />
krūmāju, mežu un jau esošās apbūves teritorijā.<br />
Attīstot rūpniecisko ražošanu apsekotajā teritorijā pie Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong>,<br />
attiecībā <strong>uz</strong> dabas liegumiem „Baltezera purvs” un „Cieceres ezera sala” nav pieļaujams:<br />
� hidroloģiskā režīma maiņa liegumu teritorijās;<br />
� notekūdeņu nokļūšana liegumu teritorijās;<br />
� gaisa piesārņojums, izņemot kaļķa daļiņu nokļūšanu atmosfērā.<br />
Liela daļa aizsargājamo sugu dabas liegumā „Baltezera purvs” (parastā kreimule<br />
Pinguicula vulgaris, bezdelīgactiņa Primula farinosa, asinssarkanā dzegužpirkstīte<br />
Dactylorhiza cruenta, mušu ofrīda Ophris insictifera, melnējošā sīkvācelīte Catoscopium<br />
nigritum) aug tikai kaļķainos biotopos, bet neviena no pārējām sugām nav saistīta ar izteikti<br />
skābām augtenēm. Arī ozoli, kas ir dominējošā suga dabas liegumā „Cieceres ezera sala”, aug<br />
neitrālās un kaļķainās augsnēs. Līdz ar to, iespējama kaļķa daļiņu satura paaugstināšanās<br />
atmosfērā un nosēšanās liegumu teritorijās tikai labvēlīgi ietekmēs augu sabiedrības un īpaši<br />
aizsargājamo augu sugu ilglaicīgu saglabāšanos. Dotajai situācijai ir piemērojams MK<br />
noteikumu “Noteikumi par kritērijiem, kurus izmanto, novērtējot īpaši aizsargājamām sugām<br />
vai īpaši aizsargājamiem biotopiem nodarītā kaitējuma ietekmes būtiskumu” 5. panta 5.4.<br />
punkts: „Par būtisku kaitējumu ne<strong>uz</strong>skata kaitējumu, pēc kura sugas vai biotopi īsā laikā bez<br />
iejaukšanās atjaunojas līdz pamatstāvoklim vai līdz stāvoklim, kas, ņemot vērā attiecīgās<br />
sugas vai biotopa atjaunošanās dinamiku, ir līdzvērtīgs pamatstāvoklim vai ir labāks par to”.<br />
Paredzētās darbības rezultātā <strong>cementa</strong> ražošana pietuvojas dabas liegumam „Baltezera<br />
purvs” (skat. II pielikumu). Tā kā gruntsūdeņu un virzemes ūdeņu plūsmas nav vērstas dabas<br />
lieguma virzienā (skat. 4.3. un 4.4. nodaļu un III pielikumu), nelabvēlīgas ietekmes<br />
palielinājums šajā liegumā paredzētās darbības īstenošanas gadījumā salīdzinājumā ar<br />
līdzšinējo nav paredzams.<br />
Paredzētās darbības rezultātā <strong>cementa</strong> ražošanas smaguma centrs pat nedaudz<br />
attālināsies no dabas lieguma „Cieceres ezera sala”, kurš jau no esošās <strong>rūpnīcas</strong> atrodas vairāk<br />
nekā 2 km attālumā. Nekāds nelabvēlīgas ietekmes palielinājums šajā liegumā paredzētās<br />
darbības īstenošanas gadījumā salīdzinājumā ar līdzšinējo nav paredzams.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 184
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Analizējot prognozētā gaisa piesārņojuma ietekmi <strong>uz</strong> apkārtnes mežiem, redzams, ka<br />
normatīvu pārsniegumi ir novērojami tikai attiecībā <strong>uz</strong> piesārņojumu ar cietajām daļiņām<br />
(putekļiem PM10). Nelielā meža platībā (divos nogabalos ar kopējo platību 1,5 ha) ir<br />
pārsniegts diennakts 36. augstākās koncentrācijas normatīvs (50 mg/m 3 ). Viens no šiem<br />
nogabaliem (0,7 ha, vēris, valdošā suga – baltalksnis) ietilpst <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> teritorijā, otrs<br />
(0,8 ha, jaunaudze, damaksnis, valdošā suga – egle) pieder privātam īpašniekam (skat.<br />
V pielikuma 13. lapu un 35. attēlu 4.7. nodaļā). Nav atrodamas ziņas par to, ka paaugstināts<br />
kaļķu saturs augsnē varētu traucēt koku augšanu, gluži pretēji – tas skābā augsnē meža<br />
augtspēju ietekmē pozitīvi. Negatīvas sekas varētu radīt vienīgi putekļu ilgāka <strong>uz</strong>krāšanās <strong>uz</strong><br />
lapām un skujām, jo tas traucētu atvārsnīšu darbību un kavētu fotosintēzi, tomēr konstatētā<br />
apjoma piesārņojuma robežlielumu pārsniegums ir pārāk niecīgs un nokrišņu biežums pārāk<br />
liels, lai šāda akumulācija varētu notikt. Kopumā šis modelēšanas rezultātā iegūtais<br />
prognozētais robežlielumu pārsniegums nevar radīt nekādas konstatējamas sekas mežā.<br />
Novērtējot konstatēto īpaši aizsargājamo biotopu stāvokli apsekotajā teritorijā (skat.<br />
4.7. nodaļu un 19. attēlu) un to aizsardzības aktualitāti, jāsecina:<br />
1. Apsekotajā teritorijā konstatētā aizsargājamā biotopa – sausas pļavas kaļķainās<br />
augsnēs (pūkainās pļava<strong>uz</strong>ītes Helictotrichon pubescens – spradzenes Fragaria viridis<br />
pļavas) veidošanos ir veicinājusi ilglaicīga pakāpeniska kaļķu satura palielināšanās<br />
augsnē, un līdz ar to šīs pļavas nevar <strong>uz</strong>skatīt par dotajai apkārtnei raksturīgiem<br />
dabiskiem biotopiem. Arī aizsargājamā biotopa – sugām bagātas atmatu pļavas<br />
(parastās smaržzāles Anthoxanthum odoratum – parastā vizuļa Briza media pļavas) –<br />
sugu sastāvu būtiski ir ietekmējis rūpnieciskās darbības rezultātā paaugstinātais kaļķu<br />
saturs augsnē. Rezultātā šajās pļavās aug tām neraksturīgas augu sugas.<br />
2. Pļavās konstatēto indikatorsugu skaits (8-10 sugas) nav liels (pļavas par dabiskām<br />
<strong>uz</strong>skata, ja tajās ir sastopamas 5 dabisko pļavu indikatorsugas, bet sugām bagātās<br />
pļavās indikatorsugu skaitam jābūt vismaz 12).<br />
3. Pūkainās pļava<strong>uz</strong>ītes Helictotrichon pubescens – spradzenes Fragaria viridis pļavās<br />
iztrūkst vairākas šim tipam raksturīgās un konstantās sugas, kas, savukārt, liecina par<br />
pļavas netipisko izcelsmi. Te nav sastopamas arī tādas stepju pļavām raksturīgas<br />
aizsargājamas sugas kā odu gimnadēnija Gymnadenia conopsea, bruņcepuru un vīru<br />
dzegužpuķe Orchis militaris, O. mascula.<br />
4. Īpaši aizsargājamais biotops – sausas pļavas kaļķainās augsnēs – kā tipisks biotops<br />
Latvijā sastopams (pēc LDF realizēto projektu „Pļavu inventarizācija Latvijā” un<br />
„EMERALD” datiem) lielās platībās (~1100 ha), no kurām lielākā daļa (996 ha) ir<br />
iekļauta īpaši aizsargājamās dabas teritorijās. Dati par īpaši aizsargājamo biotopu –<br />
sugām bagātas atmatu pļavas – ir līdzīgi: kopējā platība Latvijā ~1000 ha un ~700<br />
ha iekļauti īpaši aizsargājamās dabas teritorijās.<br />
Ņemot vērā minētos apstākļus un biotopu augsto reprezentācijas pakāpi īpaši<br />
aizsargājamās dabas teritorijās, konstatēto aizsargājamo biotopu – sausas pļavas kaļķainās<br />
augsnēs un sugām bagātas atmatu pļavas – aizsardzībai konkrētajā situācijā nav prioritāras<br />
nozīmes un to iznīcināšana nevar būt limitējošs faktors paredzētās darbības īstenošanai. Par<br />
nelabvēlīgu ietekmi <strong>uz</strong> biotopiem <strong>uz</strong>skatāms tikai pats fiziskais biotopu platību zaudējums.<br />
Precīzi noteikt, kuras platības <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> jaunpievienotajā teritorijā tiks tieši noklātas ar<br />
būvēm un kuras saglabās esošo zemsedzi, nav iespējams, tāpēc ietekmes novērtējuma<br />
vajadzībām jā<strong>uz</strong>skata, ka tiek zaudēti dabiskie biotopi visā jaunajai rūpnīcai atvēlētajā zemes<br />
gabalā 122,1 ha kopplatībā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 185
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
5.8. Iespējamā ietekme <strong>uz</strong> apkārtnes ainavu, kultūrvēsturisko<br />
<strong>vidi</strong> un rekreācijas resursiem<br />
Esošā industriālā ainava ar CEMEX un citu rūpniecības un ražošanas zonā esošo<br />
ražotņu konstrukciju apjomiem un formām savas pastāvēšanas periodā – turpat septiņdesmit<br />
gados – ir zināmā mērā psiholoģiski integrējusies Brocēnu apkārtnes ainavā, veidojot pat savu<br />
specifiku un ierindojoties starp lielākajām industriālajām ainavām Latvijā. Esošo CEMEX<br />
ražotņu rekonstrukcija eksistējošos apmēros pastāvošo ainavu neietekmēs, bet varētu, attiecīgi<br />
izvēloties dizainu un mazinot degradējošos faktorus, ienest tajā <strong>uz</strong>labojumus.<br />
Realizējot CEMEX jaunbūvi, šeit esošā vietējā ainava tiks zināmā mērā degradēta.<br />
Tomēr šo vietu no austrumu, dienvidu un rietumu puses ieskauj mežs, mazinot iespējamo<br />
negatīvo ietekmi <strong>uz</strong> ainavu plašākā apkārtnē, t. sk. no Brocēnu pilsētas un tuvumā esošajiem<br />
valsts nozīmes autoceļiem. Šīs teritorijas tuvumā (nepilnu kilometru <strong>uz</strong> rietumiem) jau atrodas<br />
apjomīgi industrijas objekti, kas vairāk vai mazāk jau integrējušies esošajā ainavas <strong>uz</strong>tverē.<br />
CEMEX jaunbūvējamā teritorija neietekmē negatīvi Cieceres un Brocēnu ezeru ieplaku un<br />
Saldus pauguraines estētiskās ainavas.<br />
Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, var secināt, ka CEMEX ražotnes jaunbūve<br />
neradīs būtisku ietekmi <strong>uz</strong> Brocēnu apkārtnes mozaīkas veida ainavu kopumā.<br />
Kopumā vērtējot esošo situāciju ir jāsecina, ka paredzētā rūpniecības objekta CEMEX<br />
rekonstrukcija un paplašināšana būtiski neietekmēs tūrisma darbību ne attīstošā, ne tūrisma<br />
<strong>uz</strong>ņēmējdarbības degradējošā līmenī. Pateicoties valdošajiem vēju virzieniem, netiks<br />
apdraudēti potenciālie tūrisma <strong>uz</strong>ņēmumi un bioloģiskās zemnieku saimniecības Cieceres<br />
ezera apkaimē.<br />
5.9. Ietekmju kopsavilkums un to savstarpējā saistība<br />
Ietekmju analīzes kopsavilkums:<br />
Tvana gāze (oglekļa oksīds): Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Salīdzinot savā starpā esošo un paredzamo imisiju koncentrāciju laukus, būtiska<br />
atšķirība nav redzama. Tas liecina, ka paredzamā darbība būtiski neizmainīs iedzīvotāju<br />
ekspozīciju tvana gāzei (V pielikums, 1. un 8. lapa).<br />
Slāpekļa dioksīds: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Salīdzinot esošo ar plānoto piesārņojumu, gada vidējās vērtības praktiski nemainās,<br />
bet apmēram 1,5 reizes pieaugs stundas koncentrācija, arī nelabvēlīgos meteoapstākļos.<br />
Tomēr normatīvs nav pārsniegts (V pielikums, 3., 4., 9. un 10. lapa).<br />
Sēra dioksīds: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> IR paredzama.<br />
Salīdzinot esošo ar prognozēto, piesārņojums Brocēnu pilsētas robežās palielinās<br />
būtiski, apmēram 10-20 reizes, tomēr tas joprojām ir apmēram 10 reizes mazāks par<br />
pieļaujamo normatīvu un apmēram 5 reizes mazāks par apakšējo piesārņojuma novērtēšanas<br />
slieksni, tātad cilvēka veselības aizsardzībai monitoringu neprasa (V pielikums, 4., 5., 11. un<br />
12. lapa).<br />
“Eiroprojekts”, 2007 186
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Putekļi PM10: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Salīdzinot esošo ar prognozēto, piesārņojums pilsētas robežās ir nedaudz samazinājies.<br />
Ražotnes tiešā perimetrā tas ir nedaudz (bet nebūtiski) palielinājies (V pielikums, 6., 7., 13. un<br />
14. lapa). Meža masīvam būtiski draudi nerodas. Cilvēka veselības aizsardzības normatīvi<br />
izpildās, bet bez lielām rezervēm (vismaz nelabvēlīgu meteoroloģisko apstākļu gadījumā, un<br />
tādi gadījumi prognozējami samērā bieži, nepilnus 10% gada laika). Formāli augšējais<br />
piesārņojuma slieksnis pilsētā nav pārsniegts, PM10 analīzes ir dārgas, cilvēku veselības<br />
aizsardzības normatīva pārsniegumi visvarbūtīgākajās cilvēku atrašanās vietās nav<br />
prognozējami, tāpēc tiek ierosināts PM10 monitoringu neparedzēt. Kopsummā putekļu<br />
piesārņojuma līmenis Brocēnos no iedzīvotāju organoleptisko sajūtu viedokļa, domājams,<br />
nedaudz samazināsies. Te jā<strong>uz</strong>sver, ka apgalvojums par nelabvēlīgās ietekmes neesamību<br />
neattiecas <strong>uz</strong> putekļiem kā tādiem (kam vienmēr var būt nelabvēlīga ietekme, pat normatīvus<br />
nepārsniedzot), bet <strong>uz</strong> situācijas izmaiņu paredzētās darbības īstenošanas gadījumā.<br />
Metāli: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Attiecībā <strong>uz</strong> metāliem normatīvi eksistē trijiem: kadmijam, svinam un dzīvsudrabam.<br />
Nav salīdzinājuma iespējas ar esošo stāvokli, jo šo mikrotonnāžas piesārņotāju masas plūsmas<br />
un koncentrācijas iepriekš nav tikušas aprēķinātas un modelētas. Ir pamats pieņēmumam, ka<br />
tās palielināsies proporcionāli ražošanas apjomu pieaugumam, toties koncentrācijas centrs<br />
attālināsies no pilsētas sakarā ar ražotnes attālināšanos. Šie divi savstarpēji antagoniskie<br />
faktori ļoti sarežģī salīdzinājumu aprēķinu ceļā, tāpēc tos nav <strong>uz</strong>skatīts par lietderīgu veikt<br />
situācijā, kad maksimālās prognozētās koncentrācijas dažādiem metāliem sasniedz tikai 0,5 –<br />
9 % pieļautās robežvērtības. Apgalvojums par nelabvēlīgās ietekmes neesamību<br />
salīdzinājumā ar situāciju, trūkstot datiem par esošo situāciju, balstīts <strong>uz</strong> tā, cik tuvas nullei<br />
būs metālu koncentrācijas paredzētās darbības īstenošanas gadījumā, un pieņēmuma, ka arī<br />
pašreizējā situācijā tās ir lielākas par nulli.<br />
Nanotonnāžas bīstamās vielas: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV izslēgta.<br />
Brocēnu <strong>cementa</strong> ražotne ir ļoti niecīgu TCDD daudzumu avots valstī, un emisiju<br />
faktors tai ir apmēram 10 reizes mazāks nekā varētu sagaidīt no vidusmēra <strong>cementa</strong> ražotnes<br />
statistikas datiem par Eiropu un ASV. Ražošanas paplašināšana gaisa ķīmisko piesārņojumu<br />
būtiski nepalielina un cilvēkiem draudus nerada, dažās jomās piesārņojums pat samazinās.<br />
Vienīgais izņēmums ir šauri lokālā meža joslā, kas tieši robežojas ar ražotni un kur nevar<br />
izslēgt ilgtermiņa ietekmi, kas var samazināt fotosintēzes efektivitāti, radot slāpekļskābei<br />
radnieciskus skuju apdegumus nelabvēlīgu meteoapstākļu laikā.<br />
Troksnis: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> IR paredzama.<br />
Pati rūpnīca troksni vidē ārpus tās teritorijas nerada. Trokšņa pieauguma avots<br />
salīdzinājumā ar esošo situāciju ir tikai kravas autosatiksmes pieaugums sakarā ar ražošanas<br />
apjomu pieaugumu. Šo nelabvēlīgo ietekmi, kas nepārsniedz nekādus robežlielumus, nav<br />
iespējams pat kvantitatīvi novērtēt, jo arī pieaugusī satiksmes plūsma vēl ir pārāk epizodiska,<br />
lai kļūtu par pastāvīgu stacionāru trokšņa avotu.<br />
Hidroloģiskā režīma izmaiņas: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Ar tehnoloģijas nomaiņu saistītajam ūdens patēriņa samazinājumam nebūs<br />
konstatējamas ietekmes <strong>uz</strong> Cieceres ezera līmeni un līdz ar to arī <strong>uz</strong> hidroloģisko režīmu<br />
teritorijā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 187
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Hidroģeoloģiskā režīma izmaiņas: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Plānotā ražotne būs izvietota teritorijā, kurā ievērojamas izmaiņas hidroģeoloģiskajā<br />
režīmā nav sagaidāmas. Kā jau atzīmēts, noteces baseins ir relatīvi neliels ar izteiktām<br />
robežām. Tas nozīmē, ka plānotā celtniecība var iespaidot hidroģeoloģisko režīmu iecirknī,<br />
kas pēc platības ir tikai nedaudz lielāks par <strong>SIA</strong> „CEMEX” piederošo teritoriju.<br />
Derīgo izrakteņu krājumi: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Dažādo izpētīto derīgo izrakteņu krājumu paredzētās darbības vajadzību<br />
apmierināšanai pietiks ilgiem gadiem (starp 30 un 140 – skat. 50. tabulu 5.5. nodaļā) un vēl<br />
neizpētīto izrakteņu krājumi turpat Saldus rajonā ir daudzkārt lielāki. Visu vietējo derīgo<br />
izrakteņu, ko izmanto paredzētajā darbībā, galvenais izmantošanas veids ir tieši <strong>cementa</strong><br />
ražošanā, tātad tieši šī plānotā izmantošana šiem izrakteņiem ir optimāla un nerada situāciju,<br />
ka kāds izraktenis tiktu izmantots tam mazāk piemērotiem mērķiem, mazinot iespējas citādas<br />
attīstības gadījumā to izmantot lietderīgāk. Ņemot vērā, ka derīgo izrakteņu derīgumu nosaka<br />
tieši to izmantošanas iespējas, būtu absurdi <strong>uz</strong>skatīt šā derīguma realizāciju vislietderīgākajā<br />
veidā par nelabvēlīgu ietekmi <strong>uz</strong> to krājumiem. Arī <strong>uz</strong> citām vērtīgām iegulām, kas<br />
konstatētas zemes dzīlēs paredzētās darbības apkaimē, bet paredzētajā darbībā netiek<br />
izmantotas, nekāda nelabvēlīga ietekme nav paredzama (skat. 5.5. nodaļu).<br />
Biotopi: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> IR nenovēršama.<br />
Par nelabvēlīgu ietekmi <strong>uz</strong> biotopiem <strong>uz</strong>skatāms fiziskais biotopu platību zaudējums.<br />
Precīzi noteikt, kuras platības <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> jaunpievienotajā teritorijā tiks tieši noklātas ar<br />
būvēm un kuras saglabās esošo zemsedzi, nav iespējams, tāpēc ietekmes novērtējuma<br />
vajadzībām jā<strong>uz</strong>skata, ka tiek zaudēti dabiskie biotopi visā jaunajai rūpnīcai atvēlētajā zemes<br />
gabalā 122,1 ha kopplatībā.<br />
NATURA 2000 teritorijas: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Paredzētās darbības rezultātā <strong>cementa</strong> ražošana pietuvojas dabas liegumam „Baltezera<br />
purvs”, bet, tā kā gruntsūdeņu un virzemes ūdeņu plūsmas nav vērtas dabas lieguma virzienā,<br />
nelabvēlīgas ietekmes palielinājums šajā liegumā nav paredzams. Iespējama kaļķa daļiņu<br />
satura paaugstināšanās atmosfērā un nosēšanās lieguma teritorijās tikai turpinās jau ilglaicīgi<br />
notiekošu procesu, ko purva skābā vide arī turpmāk spēs ilgtspējīgi kompensēt. No dabas<br />
lieguma „Cieceres ezera sala”, kurš jau no esošās <strong>rūpnīcas</strong> atrodas vairāk nekā 2 km attālumā,<br />
paredzētās darbības rezultātā <strong>cementa</strong> ražošanas smaguma centrs pat vēl nedaudz attālināsies.<br />
Nekāds nelabvēlīgas ietekmes palielinājums šajā liegumā paredzētās darbības īstenošanas<br />
gadījumā salīdzinājumā ar līdzšinējo nav paredzams.<br />
Kultūrainava un rekreācija: Nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> NAV paredzama.<br />
Paredzētā rūpniecības objekta CEMEX rekonstrukcija un paplašināšana būtiski<br />
neietekmēs tūrisma darbību ne attīstošā, ne tūrisma <strong>uz</strong>ņēmējdarbības degradējošā līmenī.<br />
Pateicoties valdošajiem vēju virzieniem, netiks apdraudēti potenciālie tūrisma <strong>uz</strong>ņēmumi un<br />
bioloģiskās zemnieku saimniecības Cieceres ezera apkaimē.<br />
Citas iespējamas ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> nav identificētas un tāpēc nav analizētas. No<br />
augšminētajām analizētajām iespējamajām ietekmēm konstatētas četras paredzamas ietekmes.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 188
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Paredzamās nelabvēlīgās ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> ir četras:<br />
1. sēra dioksīda koncentrācijas pieaugums Brocēnu pilsētā,<br />
2. potenciāla nanotonnāžas bīstamo vielu avota parādīšanās jaunā vietā, kur tās<br />
var ietekmēt piegulošo mežu šaurā joslā,<br />
3. dabisko biotopu bez prioritāras nozīmes bioloģiskajā daudzveidībā fiziska<br />
iznīcināšana 122,1 ha kopplatībā,<br />
4. trokšņa palielinājums gar izejmateriālu un produkcijas pievedceļiem sakarā ar<br />
autosatiksmes intensitātes pieaugumu.<br />
Paredzamo nelabvēlīgo ietekmju savstarpējā saistība:<br />
Nekādas tiešas saistības starp četrām identificētajām nelabvēlīgajām ietekmēm, kas tās<br />
savstarpēji pastiprinātu vai kompensētu, nav identificējamas.<br />
5.10. Ražotnes darbības riska analīze<br />
Jaunajā Brocēnu <strong>cementa</strong> ražotnē objekti, kuru izmantošana saistīta ar zināmu<br />
bīstamību varētu būt:<br />
� akmeņogļu pieņemšanas tvertne (270 t);<br />
� akmeņogļu dzirnavas;<br />
� samalto akmeņogļu <strong>uz</strong>glabāšanas tvertnes (2 x 100 t);<br />
� klinkera krāsns Nr. 5;<br />
� dabasgāzes pārvades cauruļvadi.<br />
Ar ugunsbīstamību saistītas arī paredzētās alternatīvo kurināmo <strong>uz</strong>glabāšanas<br />
novietnes, piemēram, lietoto eļļu rezervuārs (400 m 3 ), ekokurināmā novietne vai lietoto<br />
autoriepu novietne, tomēr šo objektu bīstamība, pie nosacījuma, ka tiek ievēroti<br />
ugunsdrošības noteikumi nav <strong>uz</strong>skatāma par augstu. Šādu objektu avāriju gadījumā nav<br />
sagaidāma arī plaša seku nelabvēlīgās iedarbības izplatība, līdz ar to detalizētāka riska analīze<br />
par šiem objektiem nav veikta.<br />
Objektiem, kuri tiks saglabāti no esošās tehnoloģijas, un kuriem netiks veikta<br />
rekonstrukcija, saglabās esošo bīstamības līmeni.<br />
Akmeņogļu pieņemšanas tvertne<br />
Jaunajā <strong>cementa</strong> rūpnīcā paredzēts <strong>uz</strong>stādīt akmeņogļu un petrokoksa pieņemšanas<br />
tvertni, kuras tilpums ir 270 t. Šai tvertnei paredzēta arī pieņemšanas lūka, kurā iespējams<br />
iebērt akmeņogles, izmantojot pašizgāzēju. Pieņemšanas tvertni paredzēts izvietot nojumē,<br />
kas to pasargā no apkārtējās vides nelabvēlīgās iedarbības (nokrišņiem). Tā kā novietni var<br />
<strong>uz</strong>skatīt par daļēji atklāta tipa objektu, speciālas drošības vai aizsardzības sistēmas tai nav<br />
paredzētas.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 189
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Iespējamie riska scenāriji<br />
Galvenā bīstamība akmeņogļu pieņemšanas tvertnē varētu būt saistīta ar akmeņogļu<br />
pieņemšanas procesu. Sausā laikā izberot akmeņogļu kravu šajā tvertnē, apkārtējā gaisā<br />
varētu izplatīties akmeņogļu smalkākās daļiņas, kas, sajaucoties ar gaisu, var veidot<br />
sprādzienbīstamu putekļu – gaisa masu.<br />
Pieņemšanas tvertnē iespējama arī akmeņogļu pašaizdegšanās, tomēr šāda situācija<br />
pamatā var veidoties, ja akmeņogles vai petrokoks tiek ilgstoši <strong>uz</strong>glabāts šajā tvertnē. Ņemot<br />
vērā paredzēto akmeņogļu un petrokoksa patēriņu, attiecīgi 54 171 un 41 223 tonnas gadā,<br />
kurināmā apmaiņa tvertnē varētu būt aptuveni vidēji 260 tonnas (praktiski viena tvertne)<br />
diennaktī, kas ir pietiekami, lai varētu <strong>uz</strong>skatīt, ka cietā kurināmā pašaizdegšanās ir maz<br />
iespējama.<br />
Akmeņogļu dzirnavas<br />
Līdzīgi kā esošajā tehnoloģijā, arī jaunajā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā cietā kurināmā –<br />
akmeņogļu un petrokoksa izmatošanas efektivitātes paaugstināšanai paredzēta cietā kurināmā<br />
malšana un žāvēšana. Šim nolūkam paredzēts <strong>uz</strong>stādīt ložu tipa ogļu dzirnavas ar jaudu līdz<br />
33 t/stundā ar sekojošu žāvēšanas iekārtu, kuras darbībai tiks izmantota dabasgāze<br />
(2 737 500 m 3 /gadā).<br />
Akmeņogļu/petrokoksa sagatavošanas iekārtas darbības vadība un <strong>uz</strong>raudzība tiks<br />
veikta datorizēti no distances. Akmeņogļu dzirnavās tiks <strong>uz</strong>stādīti gāzu analizatori, kas<br />
kontrolēs skābekļa (O2) un oglekļa oksīda (CO) daudzumu iekārtā. Drošības sistēma<br />
nodrošinās brīdināšanu robežvērtību pārsniegšanas gadījumā, kā arī iekārtas darbības<br />
pārtraukšanu, sasniedzot kritisko gāzu koncentrācijas robežvērtību.<br />
Akmeņogļu/petrokoksa malšanas cehā paredzēts <strong>uz</strong>stādīt putekļu analizatorus, kas<br />
noteiks putekļu koncentrāciju gaisā un, sasniedzot sprādzienbīstamu putekļu koncentrāciju,<br />
dos brīdinājuma signālu <strong>uz</strong> operatoru pulti.<br />
Iespējamie riska scenāriji<br />
Tā kā akmeņogļu un petrokoksa sagatavošanas principi un veicamās darbības<br />
nemainās, saglabājas arī esošajā tehnoloģijā apskatītie iespējamie riska scenāriji (skat.<br />
4.11. nodaļu). Tā kā palielinās izmantojamā kurināmā apjoms, palielinās arī malšanas procesa<br />
intensitāte, kas palielina arī avāriju iespējamību, tomēr, ņemot vērā, ka tiks <strong>uz</strong>stādīta ražīgāka<br />
malšanas iekārta, kā arī iekārtas nebūs novecojušas un tiks lietotas jaunākās pieejamās<br />
drošības sistēmas, var <strong>uz</strong>skatīt, ka riska līmenis šajā objektā varētu būt pat zemāks nekā<br />
esošajās akmeņogļu dzirnavās.<br />
Samalto akmeņogļu <strong>uz</strong>glabāšanas tvertnes<br />
Pēc samalšanas akmeņogles un pertokoksu paredzēts <strong>uz</strong>glabāt divās tvertnēs, kuru<br />
tilpums ir 100 tonnas katrai. Tā kā tvertnēs tiks <strong>uz</strong>pildītas samaltas akmeņogles vai petrokoks,<br />
kas sastāvēs no ļoti smalkām daļiņām (90% samalto ogļu ir
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Iespējamie riska scenāriji<br />
Cietā kurināmā <strong>uz</strong>glabāšanas tvertnēs sazemējuma bojājuma un elektrostatiskās vai<br />
zibens izlādes gadījumā iespējama tvertnē esošā sprādzienbīstamā akmeņogļu/petrokoksa<br />
putekļu – gaisa maisījuma aizdegšanās ar sekojošu sprādzienu, kas var bojāt vai sagraut<br />
tvertni. Šādu avāriju iespējamība nav augsta pie nosacījuma, ja regulāri tiek <strong>uz</strong>turēts kārtībā<br />
un pārbaudīts tvertnes sazemējums.<br />
Sprādziena vai ugunsdrošības noteikumu neievērošanas gadījumā iespējama arī<br />
tvertnēs esošā produkta aizdegšanās ar tai sekojošu ugunsgrēku, kas var radīt nelabvēlīga<br />
siltumstarojuma iedarbības izplatīšanos.<br />
Klinkera krāsns Nr. 5<br />
Paredzēts, ka jaunā klinkera krāsns spēs darboties ar ražību 3500 t klinkera/dienā. Tā<br />
kā jaunā tehnoloģija paredzēta kā sausā cikla process, jaunajai klinkera krāsnij atšķirībā no<br />
esošās tiks <strong>uz</strong>stādīta priekšsildītāju sistēma. <strong>Jaunās</strong> krāsns darbības nodrošināšanai paredzēts<br />
izmantot tāda paša veida kurināmo kā esošajai krāsnij. Papildus tiks paredzēta iespēja<br />
izmantot arī ekokurināmo.<br />
Degvielas padevei tiks izmantots jaukta tipa deglis, kas nodrošinās gan gāzveida, gan<br />
šķidrā, gan cietā kurināmā padevi krāsnī. Akmeņogļu un petrokoksa padevei paredzēts<br />
izmantot pneimosistēmu. Degvielas padeves kontrole un krāsns darbības vadība paredzēta ar<br />
pilnībā datorizētu vadības sistēmu.<br />
Sadegšanas procesa kontrolei priekšsildītāju sistēmā paredzēts <strong>uz</strong>stādīt skābekļa (O2)<br />
un oglekļa oksīda (CO) analizatorus, kas nodrošinās degšanas procesa automātisku regulēšanu<br />
un kritiskā robežvērtību pārsnieguma gadījumā brīdinās operatoru par nesadegušām gāzēm<br />
krāsnī, kā arī iedarbinās avārijas aizsardzības sistēmas.<br />
Jaunajā klinkera ražošanas sistēmā bīstamības samazināšanai elektrostatiskie filtri tiks<br />
aizstāti ar auduma filtriem.<br />
Iespējamie riska scenāriji<br />
Līdzīgi, kā tas aprakstīts pie klinkera krāsns Nr. 4 iespējamajiem riska scenārijiem, arī<br />
jaunajā krāsnī iespējamas sprādzienbīstamas vides veidošanās kurināmā pilnīgas<br />
nesadegšanas gadījumā. Jaunajā klinkera ražošanas sistēmā nesadegušās gāzes var <strong>uz</strong>krāties<br />
priekšsildītājos, līdz ar to sasniedzot sprādzienbīstamu koncentrāciju. Siltuma ietekmē var<br />
notikt sprādziens, kas var bojāt vai sagraut priekšsildītāju torni. Šādu avāriju iespējamība nav<br />
<strong>uz</strong>skatāma par augstu, ja tiks <strong>uz</strong>stādītas paredzētās drošības sistēmas un prikšsildītāju sistēma<br />
apgādāta ar drošības vārstiem.<br />
Jaunajā rūpnīcā paredzēta arī alternatīva elektroenerģijas apgādes sistēma, kas<br />
samazina avāriju un traucējumu iespējamību, kas varētu rasties elektroenerģijas pievades<br />
pārtraukumu gadījumā.<br />
Dabasgāzes pārvades cauruļvadi<br />
Jauno objektu – mālu žāvētāja, klinkera krāsns, samalto ogļu žāvētāja darbības<br />
nodrošināšanai tiks lietota dabasgāze, kura tiks pievadīta, izmantojot cauruļvadu sistēmu.<br />
Objektā paredzēts <strong>uz</strong>stādīt tāda paša diametra cauruļvadus kā esošajā rūpnīcā, arī darba<br />
spiediens paredzēts tāds pats – 3 bar. <strong>Jaunās</strong> <strong>rūpnīcas</strong> pieslēgšanas pie esošās gāzes pārvades<br />
“Eiroprojekts”, 2007 191
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
līnijas nodrošināšanai tiks izveidota gāzes stacija, kura atradīsies netālu (aptuveni 20 m) no<br />
objekta galvenās caurlaides.<br />
Iespējamie riska scenāriji<br />
Līdzīgi kā tas aprakstīts esošās <strong>rūpnīcas</strong> bīstamības raksturojumā, arī jaunajās<br />
dabasgāzes cauruļvadu līnijās iespējami gan nelieli cauruļvadu un to savienojumu bojājumi,<br />
gan cauruļvadu pārrāvumi, kas saistīti ar dabasgāzes noplūdi. Noplūde var būt saistīta gan ar<br />
dabasgāzes izplūdi atmosfērā, gan ar strūklas ugunsgrēku dabasgāzes aizdegšanās gadījumā.<br />
Dabasgāzei <strong>uz</strong>krājoties slēgtās telpās, aizdegšanās gadījumā iespējams dabasgāzes –<br />
gaisa maisījuma sprādziens ar pārspiediena iedarbību.<br />
Avārijas seku izplatības <strong>novērtējums</strong><br />
Rezultātu savstarpējās salīdzināmības un izsekojamības nodrošināšanai avārijas seku<br />
izplatības modelēšanai izmantoti tās pašas avāriju modelēšanas metodes un kritēriji, kas<br />
esošās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> gadījumā (skat. 4.11. nodaļu).<br />
Akmeņogļu gadījumā tiek aplūkotas avārijas sekas, kas varētu rasties<br />
akmeņogļu/petrokoksa putekļu sprādziena vai šo produktu ugunsgrēka gadījumā. Kā iepriekš<br />
noskaidrots, ar akmeņogļu sagatavošanu un <strong>uz</strong>glabāšanu saistīta bīstamība varētu būt<br />
akmeņogļu/petrokoksa malšanas procesā un samaltās degvielas <strong>uz</strong>glabāšanas procesā. Šajās<br />
darbībās sprādziens vai ugunsgrēks iespējams, ja ir novirzes no tehnoloģiskā procesa vai<br />
ugunsdrošības neievērošanas gadījumā (ja nenostrādā drošības sistēmas).<br />
Kaut arī šādu avāriju iespējamība nav augsta, tomēr to realizēšanās gadījumā<br />
sagaidāma:<br />
� sprādziena gadījumā – sprādziena viļņa radītā pārspiediena iedarbība <strong>uz</strong><br />
cilvēkiem un blakus esošajiem objektiem un tehnoloģiskajām iekārtām;<br />
� ugunsgrēka gadījumā – siltumstarojuma iedarbība <strong>uz</strong> cilvēkiem un blakus<br />
esošajiem objektiem un tehnoloģiskajām iekārtām.<br />
Šādu avāriju seku izplatīšanos grūti prognozēt, tomēr, ņemot vērā, ka objekti, kuros<br />
tiek veiktas darbības ar akmeņoglēm un petrokoksu atrodas jaunprojektējamās <strong>cementa</strong><br />
<strong>rūpnīcas</strong> centrālajā daļā, avārijas gadījumā seku izplatīšanās pamatā sagaidāma objekta<br />
teritorijā, līdz ar to ar objektu nesaistītu cilvēku apdraudējums ir maz iespējams.<br />
Dabas gāzes noplūdes gadījumā avāriju seku izplatība sagaidāma tāda pati kā iepriekš<br />
aplūkotajā esošās <strong>rūpnīcas</strong> avārijas seku novērtējumā, jo plānots izmantot tāda paša diametra<br />
cauruļvadus un tādu pašu dabasgāzes pievades spiedienu. Strūklas ugunsgrēka gadījumā<br />
sagaidāmās sekas atbilst 39. un 40. tabulā sniegtajai informācijai (skat. 4.11. nodaļu).<br />
Dabas gāzes cauruļvada pārrāvuma un strūklas ugunsgrēka gadījumā sagaidāmās<br />
sekas grafiski parādītas 51. attēlā. Šajā attēlā kā iespējamās avārijas vietas izvēlētas jaunā<br />
dabas gāzes stacija, akmeņogļu dzirnavas un mālu žāvētājs.<br />
Citi jaunajā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā iespējamo avāriju veidi un to seku apjoms<br />
saglabāsies tāds pats vai līdzīgs kā esošajā objektā. Ugunsgrēka gadījumā lietoto eļļu<br />
rezervuārā, ekokurināmā novietnē vai lietoto autoriepu novietnē sagaidāma lokāla avārijas<br />
“Eiroprojekts”, 2007 192
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
seku izplatīšanās un to iedarbība pamatā būs sagaidāma objekta teritorijā. Tā kā lietoto eļļu<br />
<strong>uz</strong>glabāšanas rezervuāru paredzēts izvietot betonētā apvaļņojumā, tad pat sliktākajā avārijas<br />
gadījumā, kas varētu būt rezervuāra sabrukums, naftas produktu nokļūšana gruntī un grunts<br />
piesārņošana ir maz iespējama.<br />
Atsevišķi var aplūkot urīnūdens <strong>uz</strong>glabāšanas un padeves sistēmu. Smagākā avārija<br />
šajā objektā varētu būt 75 000 litru urīnūdens <strong>uz</strong>glabāšanas tvertnes sabrukums. Šādas<br />
avārijas gadījumā iespējama arī urīnūdens nokļuve apkārtējā vidē.<br />
51. attēls. Avārijas seku izplatība dabasgāzes cauruļvada pārrāvuma un aizdegšanās gadījumā<br />
jaunajā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā (vēja ātrums=1m/s)<br />
Avārijgatavība jaunajā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā<br />
Atbilstoši civilās aizsardzības likumam jaunajā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā tiks<br />
izstrādāts civilās aizsardzības plāns, ja iespējamais cilvēku skaits objektā pārsniegs 50, vai arī<br />
objekts tiks iekļauts paaugstinātas bīstamības objektu sarakstā. Nepieciešamais ugunsdzēsības<br />
līdzekļu, kā arī avārijas un to seku likvidēšanas resursu daudzums tiks noteikts atbilstoši<br />
normatīvo aktu prasībām un saskaņots ar Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienestu. Objektā<br />
paredzēta stacionāra ugunsdzēsības sistēma, tomēr precīzāka informācija par nepieciešamo<br />
ugunsdzēsības sistēmu un papildus prasības ugunsdrošības nodrošināšanai tiks saņemtas no<br />
Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta, veicot objekta projekta sagatavošanu.<br />
Objektā paredzēts izstrādāt rīcības plānus dažādām ārkārtas situācijām, noteikt<br />
apziņošanas kārtību, evakuācijas kārtību, kā arī plānot un veikt regulāras avārijgatavības<br />
teorētiskās un praktiskās apmācības. Tā kā veiktais riska <strong>novērtējums</strong> liecina, ka nozīmīga<br />
“Eiroprojekts”, 2007 193
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
iespējamo avāriju seku iedarbības izplatība ārpus objekta teritorijas nav sagaidāma, speciāla<br />
iedzīvotāju apziņošanas sistēma nav paredzēta.<br />
Dabasgāze, ko paredzēts izmantot tehnoloģiskajos procesos, atbilstoši MK<br />
izdotajiem “Noteikumiem par rūpniecisko avāriju riska novērtēšanas kārtību un riska<br />
samazināšanas pasākumiem” ir kvalificējama kā bīstama ķīmiska viela. Tāpēc, ja objektos<br />
esošajā cauruļvadu sistēmā dabasgāzes daudzums pārsniegs 10 tonnas, tiks izstrādāta<br />
nepieciešamā drošības vadības dokumentācija atbilstoši iepriekš minētajiem MK<br />
noteikumiem.<br />
Transporta avārijas<br />
Nekāds specifisks transporta avāriju radīts risks saistībā ar pārvadājamo kravu<br />
raksturu ne pa autoceļiem, ne dzelzceļu, nav identificēts, jo pārvadājamās kravas nav<br />
<strong>uz</strong>skatāmas par bīstamām kravām. Satiksmes negadījumu iespējamība, kas izriet no satiksmes<br />
esamības kā tādas un tās plūsmas pieauguma, ir satiksmes drošības, nevis vides aizsardzības<br />
jautājums.<br />
5.11. <strong>Ietekmes</strong> <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> būtiskuma izvērtējums<br />
Līdzšinējā <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> darbība, kas ar dažādu<br />
intensitāti notiek jau kopš 1930. gada, un patlaban pilnībā atbilst Latvijas likumdošanai<br />
kopumā un šai rūpnīcai 2006. gadā izdotajai un spēkā esošajai Atļaujai A kategorijas<br />
piesārņojošai darbībai Nr.LIT-21-18A. No ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> viedokļa nav nekādu<br />
ierobežojumu šīs darbības turpināšanai esošajā formā un apjomā, no kā izriet, ka esošās<br />
darbības turpināšanai kā vienai no šajā ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējumā salīdzināmajām<br />
alternatīvām nav un nevar būt nekādu nosacījumu papildus šai darbības atļaujai A kategorijas<br />
piesārņojošai darbībai Nr.LIT-21-18A, kuras kā publiski pieejama dokumenta pievienošana<br />
šim IVN ziņojumam lielā apjoma dēļ nav <strong>uz</strong>skatīta par lietderīgu, jo to var aplūkot Vides<br />
pārraudzības valsts biroja interneta lapas atļauju reģistrā<br />
(www.vidm.gov.lv/ivnvb/ippc/atlauja/La3.htm).<br />
Paredzamās ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> jaunās <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> kā alternatīvas<br />
īstenošanas gadījumā, kuras apkopotas un kuru savstarpējā saistība novērtēta 5.9. nodaļā<br />
“Ietekmju kopsavilkums un to savstarpējā saistība”, visas ir nebūtiskas šādu apsvērumu dēļ:<br />
1. sēra dioksīda koncentrācijas pieaugums Brocēnu pilsētā attiecībā pret esošo<br />
situāciju nenoved pie likumdošanā noteikto robežlielumu pārsniegšanas (pat<br />
netuvojas tiem),<br />
2. potenciāla nanotonnāžas bīstamo vielu avota parādīšanās jaunā vietā, kur tās<br />
var ietekmēt piegulošo mežu šaurā joslā, nenozīmē kāda piesārņojuma<br />
robežlielumu pārsniegumu,<br />
3. biotopu zaudējums sakarā ar to fizisku nokļuvi zem būvēm tādā platībā, kas<br />
atbilst šāda mēroga <strong>rūpnīcas</strong> teritoriālajām vajadzībām, ir objektīvs un<br />
neizbēgams, tātad, lai nenonāktu līdz ražošanas kā tādas atzīšanai par būtisku<br />
un nepieļaujamu kaitējumu videi, zaudējums atzīstams par nebūtisku, ja<br />
“Eiroprojekts”, 2007 194
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
zaudējamajiem biotopiem nav konstatēta īpaša vērtība no bioloģiskās<br />
daudzveidības viedokļa, kā tas šajā gadījumā arī ir,<br />
4. trokšņa palielinājums gar izejmateriālu un produkcijas pievedceļiem sakarā ar<br />
autosatiksmes intensitātes pieaugumu nerada likumdošanas prasību<br />
pārkāpumus no paredzētās darbības īstenotāja puses.<br />
Būtiskas ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> paredzētās darbības īstenošanas gadījumā salīdzinājumā ar<br />
esošo situāciju nav konstatētas.<br />
5.12. Ražotnes darbības iespējamā ietekme <strong>uz</strong> iedzīvotāju<br />
veselību<br />
Emisiju gaisā toksikoloģisko īpašību raksturojums (avoti: www.aerias.org/<br />
kview.asp; www.state.nj.us/health/; www.atsdr.cdc.gov/; www.atsdr.cdc.gov/toxprofiles/;<br />
www.ccohs.ca/oshanswers/chemicals; www.dnr.state.wi.us)<br />
NOx (slāpekļa oksīds NO, slāpekļa dioksīds NO2)<br />
NO 797 ppm koncentrācijas ieelpošana vienu stundu ir LD50 (50% mirstība) deva<br />
pelēm. 320 ppm ir zemākā jebkad novērotā letālā koncentrācija. 1 ppm NO atbilst 1,2 mg/m 3 .<br />
Tāda koncentrācija ir novērojama vienīgi pašā skurstenī, bet ārējā vidē vissliktākajā situācijā<br />
– 1000 reizes mazāka. NO nav kancerogēns, taču pie ļoti lielām koncentrācijām tas var būt<br />
mutagēns. NO iedarbība <strong>uz</strong> ādu ir viegli kairinoša. Cauri ādai NO absorbējas lēni, ar<br />
līdzīgiem simptomiem kā ieelpojot. NO ir spēcīgs oksidētājs, tai skaitā oksidējot hemoglobīnā<br />
esošo dzelzi, formēdams methemoglobīnu, kas nespēj transportēt skābekli, toties spējīgs vēl<br />
labāk absorbēt NO, tā radot “apburtā apļa” sindromu. Ja NO ir nonācis asinīs, tas ietekmē<br />
vaskulāro gludeno muskulatūru asinsvadu sieniņās, tos atslābinot. Tad daži audi pārpildās ar<br />
asinīm, tā gļotādas paliek brūnzilas, notiek siekalošanās, vemšana un slāpšana. Par slāpšanu<br />
liecina muskuļu tremors, ātra elpošana un sirdsdarbība, koordinācijas zudums, miegainība,<br />
galvas reibšana, bezsamaņa, koma, nāve.<br />
NO2 nav karcerogēns, taču pie ļoti lielām koncentrācijām tas var būt teratogēns,<br />
mutagēns un izraisīt reproduktīvos defektus. Kairinošs – NO2 iedarbība <strong>uz</strong> ādu rada ķīmiskus<br />
apdegumus, jo tas veido slāpekļskābi ar sviedriem. NO2 nereaģē ar asins sastāvu, bet formē<br />
skābi gļotādās – acīs, degunā, plaušās, rīklē. Kontaktā ar acīm 50 ppm NO2 izraisa iekaisumu<br />
un, ielgstoša kontakta gadījumā, arī smagus apdegumus. Trušiem 90 ppm NO2 samazināja<br />
radzenes caurspīdību jau 8 stundās. Cilvēkam 10 minūšu ilga 4 ppm ekspozīcija anestezē<br />
degunu. Pie koncentrācijas 1-5 ppm – saldena skāba smaka. Divu stundu laikā 0,1 ppm<br />
koncentrācija astmas un hroniska bronhīta slimniekiem spēj palielināt elpceļu reaktivitāti. 1<br />
ppm NO2 atbilst 1,8 mg/m 3 . Kavētie efekti pēc akūtas saindēšanās var rasties <strong>uz</strong> imūnreakcijas<br />
bāzes 10 dienas līdz 6 nedēļas pēc ekspozīcijas. Simptomi – smags klepus, cianoze, drudzis,<br />
hipoksemija, reducēta pulmonārā difūzija, viegla <strong>uz</strong>ņēmība pret baktriālām un<br />
vīrusinfekcijām līdz pat vairākām nedēļām.<br />
Tvana gāze (CO)<br />
CO ir izteikti toksiska gāze, kas iedarbojas <strong>uz</strong> CNS un sirdi, kā arī specifiski <strong>uz</strong><br />
sievietēm grūtniecības stāvoklī. OSHA (Eiropas Darba drošības un veselības aģentūra) limits<br />
darba videi ir 35 ppm. Vieglas saindēšanās (koncentrācija mazāka par 100 ppm) simptomi ir<br />
galvassāpes un reibšana. Toties 667 ppm izraisa līdz 50% hemoglobīna pārvēršanos par<br />
“Eiroprojekts”, 2007 195
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
karboksi-hemoglobīnu (HbCO), kas ir neefektīvs skābekļa pārnesējs. Pie šādas HbCO<br />
koncentrācijas parasti seko nāve. 1 ppm CO atbilst 1,1 mg/m 3 .<br />
Sēra dioksīds (SO2)<br />
Akūtie efekti no salīdzinoši zemas koncentrācijas piesārņojuma var novest pie<br />
elpošanas orgānu un acu kairinājuma. Tā kā SO2 viegli šķīst ūdenī, veidojot sērskābi, tad arī<br />
zemas koncentrācijas piesārņojums var būt viegli pamanāms. Atkārtota ekspozīcija var radīt<br />
galvassāpes, reibumu un iesnas. Lielas koncentrācijas rada gļotādu ķīmisku apdegumu, kas<br />
var kavēt skābekļa difūziju alveolās un cilvēks var nosmakt. Nokļustot acīs, SO2 rada<br />
nepārejošu redzes bojājumu. Pirmais brīdinājums par dzīvībai bīstamu saindēšanos ar SO2 ir<br />
klepus un elpas trūkums, kas var iestāties pat vairākas dienas pēc intoksikācijas. Tomēr SO2<br />
ne<strong>uz</strong>sūcas caur ādu un neabsorbējas ķermenī. Visi toksiskie efekti ir saistāmi ar tiešu ietekmi<br />
<strong>uz</strong> acīm un elpošanas ceļiem. Jutīgākie ir astmas slimnieki, kuriem fizioloģiskas reakcijas var<br />
sākties jau pie koncentrācijas 0,1 ppm. Veseliem cilvēkiem kaut kādu reakciju izraisoša<br />
koncentrācija parasti ir 1,0 ppm daudzu stundu garumā. Uzskata, ka 100 ppm ir tūlītēji<br />
dzīvībai bīstama koncentrācija. Ilgtermiņa efekti ietver pakāpenisku pulmonārās funkcijas<br />
kritumu, tai skaitā sausu klepu un flegmas producēšanos. Ilgtermiņā arī 5 ppm izsauc<br />
paliekošus plaušu bojājumus. Kāds pētījums liecina arī par 1 ppm izraisītu plaušu mazspēju<br />
pēc 1 gadu ilgas ekspozīcijas, bet tāds efekts nebija novērojams, ja koncentrācija bija zem<br />
1 ppm. Tomēr pārsvarā, tikai 20-30 ppm liela koncentrācija apmēram četru gadu laikā spēj<br />
radīt 50% respondentiem būtisku akūtu respiratoro saslimšanu palielinājumu, kā arī hronisko<br />
bronhītu incidenci. 1 ppm SO2 atbilst 2,6 mg/m 3 .<br />
Metāli<br />
Katram no emitētajiem metāliem ir savs iedarbības mehānisms. Vairums vieglo<br />
metālu ir ķermenim svarīgi mikroelementi, līdz ar to, tāpat kā jebkura vitamīna pārdozēšana,<br />
tie izsauc organisma reakcijas. Smagie metāli savukārt raksturīgi ar ļoti garu pusaprites laiku<br />
organismā, parasti mērāmu gadsimtu garumā, un tā kā tik ilgi cilvēki nedzīvo, tad smagajiem<br />
metāliem lieto terminu “mūža deva”. Svins tiek <strong>uz</strong>skatīts par kancerogēnu, pie augstām<br />
dozām rodas intermitējošas specifiskas vēdera kolikas līdz par samaņas zudumam, tomēr<br />
drīzāk tā ir sistēmiska ķermeņa reakcija <strong>uz</strong> vispārēju saindēšanos visu orgānu līmenī.<br />
Dzīvsudrabs specifiski samazina intelektu, līdz pat debilizējošai “cepurnieku slimībai” ko<br />
atklāja 17.gs. Anglijas filca cepuru manufaktūru strādniekiem. Dzīvsudraba izcilās spējas<br />
cauriet daudzas barības ķēdes un biokoncentrēties, kā arī augstā tvaiku parciālspiediena dēļ,<br />
tas tiek <strong>uz</strong>skatīts par ļoti bīstamu vides piesārņotāju, tāpat kā svins un hroms. Hroms eksistē<br />
divās formās – trīsvērtīgais, kas ir salīdzinoši nekaitīgs, un sešvērtīgais, kas ir izteikti<br />
kancerogēns. Arī vanādijs un berīlijs ir izteikti kancerogēni. Tomēr šo metālu koncentrācijas<br />
MK izdoto “Noteikumu par gaisa kvalitāti” noteiktajās robežās, kas ir ES akceptētu<br />
biomedicīnisku pētījumu rezultāts, garantē to, ka nav negatīvas ietekmes <strong>uz</strong> veselību.<br />
Benz(a)pirēns (BaP)<br />
Viens no spēcīgākajiem kancerogēniem, kas rodas jebkurā sadegšanas procesā. Jo<br />
zemāka ir degšanas temperatūra un, jo mazāk ir skābekļa, jo vairāk benzpirēnu rodas.<br />
Benzpirēni pieder polinukleārās piesātinātās aromātikas grupai, saīsinājumā PAH. Benzpirēns<br />
pastāv arī citās izomērijas formās, piemēram (e) un (o). Tomēr (a) izomērs ir kaitīgākais un<br />
pārējos parasti pārrēķina <strong>uz</strong> BaP pēc t.s. ekvivalences faktora. Daudz lielākos daudzumos<br />
izdalās pirēns un hrizēns, taču tiem ir zems toksiskuma ekvivalences faktors, tāpēc cilvēka<br />
mūža devu <strong>uz</strong>skaita pēc BaP, un tā ir 4,3 miligrami mūžā. Ja šāda deva ir ieelpota, tas vēl<br />
nenozīmē nāvi, bet gan ļoti būtisku vēždraudes palielinājumu pēc latentā perioda. Latentais<br />
periods ir mērāms desmitos gadu. BaP tiek <strong>uz</strong>skatīts par vienu no vairāk aizdomās turētajiem<br />
“Eiroprojekts”, 2007 196
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
ķīmiskajiem savienojumiem mūsdienu vēža izplatības pieaugumā, kaut arī ne vienīgais.<br />
Latvijā atsevišķi pētījumi ir <strong>uz</strong>rādījuši ievērojamu BaP pārsniegumu māšu zīdītāju pienā,<br />
turklāt, neatkarīgi no vietas – Latgalē un Rīgas centrā tika iegūti līdzīgi rezultāti. Lielākais<br />
BaP emitētājs ir autotransports, īpaši dīzeļdzinēji, otrs lielākais ir katlu mājas. Tomēr faktiski,<br />
dabiskie procesi, piemēram mežu ugunsgrēki, atbrīvo gandrīz par divām kārtām vairāk<br />
benzpirēna grupas savienojumu kā tehnogēnie avoti.<br />
Dioksīni (TCDD, īpaši 2,3,7,8-tetrahlorodioksīns)<br />
Ilgu laiku tika <strong>uz</strong>skatīts par indīgāko vielu <strong>uz</strong> pasaules, kamēr to izkonkurēja<br />
baltmaizes mīkstumā, ja tas ir pelējis, atrodamie aflatoksīni. Pieder pie ilgdzīvojošās<br />
organikas (POP) grupas kopā ar apmēram 70 līdzīgas iedarbības vielām, kurām to pielīdzina<br />
pēc TOC (toxic equivalence factor). Pieļaujamā mūža deva sākotnēji tika noteikta 10 ng<br />
mūžā, vēlāk to precizēja <strong>uz</strong> 1 ng, bet vēl vēlāk konstatēja, ka pat 0,1 ng dod samērāmu vēža<br />
riska pieaugumu. Arī pārējās TCDD pavadošās vielas ir ar cilmi no sadegšanas procesiem,<br />
kuros to sintēzi veicina temperatūra virs 200 o C, bet zem 600 o C, kā arī skābekļa<br />
nepietiekamība liesmas zonā.<br />
PM (cietās daļiņas, sveramie aerosoli)<br />
Putekļi, kuru daļiņu izmērs ir virs 75 μm netiek <strong>uz</strong>skatīti par toksiskiem, ja vien paši<br />
pēc sastāva nav ķīmiski toksiski. Savukārt, putekļi, kuru daļiņu izmērs ir 10 μm, spēj<br />
iespiesties alveolās un kļūt kancerogēnas. Arī <strong>uz</strong> astmas slimniekiem putekļi atstāj ļoti<br />
negatīvu ietekmi. Īpaši toksiski ir smalkputekļi, kuru daļiņu izmērs ir zem 2,5 μm, tomēr<br />
sākot ar 0,1 μm un mazāka izmēra putekļiem, to iedarbības mehānisms mainās. Tie vairs<br />
necaurdur šūnapvalkus un tajos neiesprūst, bet viegli difundē tiem cauri. Līdz ar to putekļu<br />
būtiskāks kļust putekļu ķīmiskais sastāvs.<br />
Smakas<br />
Parasti nav iespējams pārsniegt smaku normatīva sliekšņa lielumu, ja nav pārsniegts<br />
ķīmiskās vielas normatīvs. Piemēram, NOx ķīmiskais normatīvs ir 125 μg/m 3 , bet ožas faktors<br />
ir 1 OU <strong>uz</strong> 0,1 ppm jeb 0,12 mg/m 3 . Tātad MK izdotajos “Noteikumos par gaisa kvalitāti”<br />
noteiktais normatīvs (skat. 1. nodaļu) atbilst 1 OU, bet pieļaujams ir 10 OU. Pēc definīcijas,<br />
1 OU ir koncentrācija, pie kuras 50% respondentu sāk izšķirt, ka eksistē kāda smaka. Cilvēka<br />
ožas jutības raksturlīkne ir logaritmiska, tāpēc arī atļautie 10 OU ir ļoti mazs ožas traucējums<br />
labsajūtai, pie kura viegli pierod. Ožas traucējums no psihofizioloģijas viedokļa var radīt<br />
aizkaitinājumu, nemieru, vai pretēji – apātiju, t.i. neiroloģiskus efektus.<br />
Pētījuma “Gaisa piesārņojuma un tā pārrobežu pārneses ietekme <strong>uz</strong> iedzīvotāju<br />
veselību Saldus rajonā” analīze<br />
2003. gadā ir veikts visaptverošs pētījums “Gaisa piesārņojuma un tā pārrobežu<br />
pārneses ietekme <strong>uz</strong> iedzīvotāju veselību Saldus rajonā” (ITA Konsultants 2003). Pētījuma<br />
mērķis bija noteikt (vai atklāt) un izvērtēt iespējamās korelācijas starp konstatēto gaisa<br />
piesārņojumu rajonā un tā apkārtnē darbojošos lielrūpniecības <strong>uz</strong>ņēmumu izmešu dēļ un<br />
Saldus rajona iedzīvotāju saslimstību, kā arī izstrādāt vadlīnijas un ieteikumus tālākām<br />
aktivitātēm. Galvenokārt pētījums koncentrējās <strong>uz</strong> Mažeiķu naftas pārstrādes <strong>uz</strong>ņēmuma<br />
pārrobežu ietekmi, tomēr iegūstami secinājumi arī par <strong>cementa</strong> rūpniecības ilglaicīgo ietekmi<br />
<strong>uz</strong> veselību Brocēnos, kā arī Saldū un apkārtējās lauku teritorijās.<br />
Piesārņojuma līmeņa salīdzinājums dažādās Latvijas pilsētās apkopots 43. tabulā.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 197
43. tabula. Piesārņojuma līmenis dažādās Latvijas pilsētās<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Elpošanas sistēmas funkcionālā stāvokļa novērtēšanai (augšējo elpceļu sašaurinājuma<br />
pakāpe) izmantoti izelpas “pīķa” plūsmas (maksimālā gaisa plūsma vienā forsētā izelpā)<br />
mērījumi, lietojot firmas POHL (Vācija) izelpas pīķa plūsmas mērītāju. Izelpas pīķa plūsmas<br />
mērījumi katram pētījumā iekļautajam cilvēkam tika veikti 5 reizes dienā (viens mērījums no<br />
rīta, trīs mērījumi dienā un viens mērījums vakarā) 7 dienas ilgi. Visi pētījuma rezultāti<br />
izteikti vidējo lielumu veidā (+/- standarta kļūda). Studenta t tests izmantots statistiski ticamas<br />
atšķirības noteikšanai starp pētījuma pamata grupu un kontroles grupu. Par statistiski<br />
ticamiem tiek <strong>uz</strong>skatīti rezultāti, ja p < 0,05.<br />
Pētījuma rezultātā iegūti statistiski ticami analītiskie un klīniski – funkcionālie dati<br />
(benzola galvenā skaldprodukta – fenola daudzumu urīnā, un izelpas pīķa plūsmas ātruma<br />
<strong>novērtējums</strong>). Ņemot vērā LHMA oficiāli publicētos datus par nelabvēlīgo ekoloģisko<br />
situāciju Saldus rajona dienvidu daļā (Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Vadakstes pagasti) -<br />
benzola paaugstinātā koncentrācija atmosfēras gaisā (aptuveni 1,5 reizes augstāka, salīdzinot<br />
ar citiem Latvijas reģioniem), valdošo vēju virzienu (dominē DA, D, DR virziena vēji) un<br />
minēto pagastu iedzīvotāju sūdzības par nepatīkamām smakām elpojamā gaisā un galvas<br />
sāpēm, jādomā, ka radušās situācijas pamatā ir netālu no Latvijas robežas esošais Mažeiķu<br />
naftas pārstrādes kombināts.<br />
Pētījuma materiālās un tehniskās iespējas ļāva novērtēt naftas pārstrādes C6-C9<br />
ogļūdeņražu frakcijas tikai vienu ķīmisko vielu, proti, benzolu, pamatojoties <strong>uz</strong> oficiālo<br />
informāciju par tā paaugstināto koncentrāciju elpojamā gaisā.<br />
Salīdzinot vidējos fenola koncentrācijas urīnā raksturlielumus pamata un kontroles<br />
grupās, atzīmējams, ka lielāks tas ir pētījumā iekļautajiem Nīgrandes pagastā iedzīvotājiem<br />
(6,1 +/- 3,9 mg/l), salīdzinot ar kontroles grupas fenola augstākajiem rādītājiem (Jēkabpils<br />
rajons - 3,86 +/- 2,36 mg/l), (p < 0,006).<br />
Pētījuma pamata grupā (Ezeres, Zaņas, Rubas un Nīgrandes pagastu iedzīvotāji, n=46)<br />
vidējais izelpas pīķa plūsmas ātrums ir mazāks (5,8 +/- 1,1 l/sek), salīdzinot ar kontroles<br />
“Eiroprojekts”, 2007 198
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
grupā iekļauto cilvēku izelpas pīķa plūsmas ātrumu (n = 22) – 6,7 +/- 1,6 l/sek, p < 0,02.<br />
Iegūtie rezultāti statistiski ticami liecina par ķīmiski piesārņotā gaisa ietekmi <strong>uz</strong> vietējo<br />
iedzīvotāju veselību<br />
Saskaņā ar pasaulē veiktajiem pētījumiem, gaisa piesārņojuma ietekme <strong>uz</strong> cilvēka<br />
veselību visbiežāk izraisa tādas saslimšanas, kā elpošanas sistēmas slimības, centrālās nervu<br />
sistēmas slimības un dažādus audzējus. Tas ir izskaidrojams ar apstākli, ka galvenā ķīmisko<br />
kancerogēnu (gaistošo organisko ogļūdeņražu, nepilnīgas sadegšanas produktu u.c.) iedarbība<br />
<strong>uz</strong> organismu notiek pēc to ieelpošanas. Tādēļ, analizējot saslimšanas datus attiecīgajā<br />
teritorijā, ir iekļautas sekojošas diagnožu grupas:<br />
� visi ļaundabīgie audzēji -turpmāk tekstā – C grupa,<br />
� ļaundabīgie un labdabīgie audzēji D - turpmāk tekstā - D grupa,<br />
� elpošanas sistēmas slimības -turpmāk tekstā – J grupa .<br />
2000.gadā tika <strong>uz</strong>sākta jauna <strong>uz</strong>skaites sistēma, pētījumā salīdzināšanai tika izvēlēti<br />
2001. un 2002.gada dati (52. attēls).<br />
45000<br />
40000<br />
35000<br />
30000<br />
25000<br />
20000<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
0<br />
1159,47<br />
953,79<br />
1105,95<br />
1653,95<br />
26278,66<br />
27278,5<br />
Saldus rajons<br />
Jēkabpils rajons<br />
C D J C D J<br />
“Eiroprojekts”, 2007 199<br />
2372,45<br />
974,72<br />
2104,88<br />
2001 2002<br />
C-visi ļaundabīgie audzēji, D-ļaundabīgie un labdabīgie audzēji, J-elpošanas<br />
sistēmas slimības<br />
52. attēls. Salīdzinošie dati par saslimstību Saldus un Jēkabpils rajonos (<strong>uz</strong> 100 000<br />
iedzīvotājiem)<br />
Visas minētās diagnožu grupas – C, D, J, var un pārsvarā gadījumos ir saistītas ar<br />
ārtelpas gaisa piesārņojumu. Gaisa piesārņojums ar kaitīgiem izmešiem var būt gan par<br />
iemeslu minētajām slimību grupām, gan arī ievērojami veicināt šo slimību progresēšanu.<br />
Pēc statistikas datiem, psihisko slimību un <strong>uz</strong>vedības traucējumu slogs Latvijā<br />
kopumā ir augsts – 2,8 % iedzīvotāju slimo ar šīm slimībām. Jēkabpils un Saldus rajonā slimo<br />
attiecīgi 1,9 % un 4,1 % iedzīvotāju. Tātad, prevalence Saldus rajonā ir 2 reizes augstāka nekā<br />
Jēkabpils rajonā, bet, salīdzinājumā ar vidējo rādītāju valstī (2,8%) – 1,5 reizes augstāka<br />
(53. attēls).<br />
1610,85<br />
40510,16<br />
27469,26
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
2624,9<br />
2838,5<br />
5041,4<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
2598,4<br />
1907,7<br />
4647<br />
Latvija<br />
Jēkabpils rajons<br />
Saldus rajons<br />
“Eiroprojekts”, 2007 200<br />
2670,3<br />
1893,5<br />
2000 2001 2002<br />
53. attēls. Slimnieku kontingenti un primārā saslimstība ar psihiskām slimībām (<strong>uz</strong> 100 000<br />
iedzīvotājiem)<br />
Psihisko slimību un <strong>uz</strong>vedības traucējumu izplatība abos rajonos un izvēlētajos<br />
pagastos <strong>uz</strong>rāda vidējo rādītāju manāmu izkliedi, kas raksturīga situācijai visā Latvijā, tostarp<br />
arī galvenajās slimību grupās. Slimnieku sadalījums pa diagnozēm dots 52. tabulā un<br />
54. attēlā. Spriežot pēc Psihisko traucējumu un psihisko slimību Valsts reģistra datubāzē<br />
esošajiem rādītājiem, Jēkabpils rajona izlases teritorijās aptverti 6 % iedzīvotāju, bet Saldus<br />
rajonā 15 % iedzīvotāju. Izlases teritoriju saslimstības izklaides dēļ Saldus rajonā veicām<br />
prevalences izplatības pārskatu visos pagastos un ieguvām datus, kas liecina, ka prevalences<br />
rādītājs, salīdzinājumā ar rajona vidējo rādītāju ir 1,1–1,2 reizes augstāks Saldū, Jaunauces,<br />
Nīgrandes, Novadnieku un Zvārdes pagastos un 1,3–1,5 reizes augstāks Kursīšu, Remtes,<br />
Rubas un Zaņas pagastos.<br />
52. tabula. Slimnieku sadalījums pa diagnozēm (<strong>uz</strong> 100 000 iedzīvotājiem)<br />
Diagnoze Latvijā Rīgā Jēkabpils raj Saldus raj<br />
organiski psihiski traucējumi, iesk.<br />
simptomātiskos<br />
617.5 560.1 377.3 744.9<br />
šizofrēnija, šizotipiskie traucējumi un murgi 747.2 970.8 503.6 546.4<br />
garastāvokļa (afektīvie) traucējumi 169.9 114.9 117.5 358.3<br />
neirotiskie, ar stresu saistītie,somatoformie<br />
traucējumi<br />
250.7 138.2 121.0 425.3<br />
<strong>uz</strong>vedības sindromi, kas saistīti ar<br />
fizioloģiskiem traucējumiem un<br />
somatiskiem faktoriem<br />
10.3 9.2 5.3 12.9<br />
pieaugušo personības un <strong>uz</strong>vedības<br />
traucējumi<br />
67.5 16.1 80.1 159.8<br />
garīgā atpalicība 591.0 208.6 640.7 1162.4<br />
psihiskās attīstības traucējumi 105.2 81.1 19.6 391.8<br />
<strong>uz</strong>vedības un emocionālie traucējumi, kas<br />
parasti sākušies bērnībā vai pusaudža<br />
vecumā<br />
104.9 81.4 28.5 319.6<br />
Kopā 2670.3 2187.1 1893.5 4121.2<br />
Pēc Psihisko traucējumu un psihisko slimību Valsts reģistra datiem redzams, ka<br />
Saldus rajonā, izplatītākās slimības, kas saistītas ar eksogēno faktoru iedarbību ir organiski<br />
4121,2
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
psihiski traucējumi (F00–F09) un garīgā atpalicība (F70–F79), tajā skaitā smadzeņu<br />
asinsvadu slimības, deģeneratīvi procesi, intoksikācijas u.c., kā arī garīgā atpalicība (F70-<br />
F79).<br />
4500<br />
4000<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
2670,3<br />
1893,5<br />
4121,2<br />
617,5<br />
377,3<br />
744,9<br />
Latvija<br />
Jēkabpils rajons<br />
Saldus rajons<br />
“Eiroprojekts”, 2007 201<br />
591<br />
F0-F9(bezF1) F0 F7<br />
54. attēls. Izplatītākās slimības saistībā ar eksogēno faktoru (<strong>uz</strong> 100 000 iedzīvotājiem)<br />
Pa vecuma grupām pacienti ar šīm slimībām (F0-F7) sadalās nevienmērīgi un vairums<br />
no viņiem atrodami vecuma grupā 5-24 gadi. Detalizētāk analizējot šo pacientu izkliedi pa<br />
vecuma grupām varētu <strong>uz</strong>skatīt, ka šīs personas un viņu bērni ir dzimušas un augušas<br />
pētāmajā reģionā. Paaugstināts pacientu skaits Saldus rajonā atzīmējams arī citos pagastos:<br />
garīgās atpalicības prevalences rādītājs 1,2–1,8 reizes pārsniedz rajona vidējo rādītāju<br />
Blīdenes, Šķēdes, Zirņu, Jaunauces, Nīgrandes, Novadnieku, Remtes, Vadakstes pagastos un<br />
2,4–3,2 reizes Kursīšu, Rubas un Zaņas pagastos.<br />
Ar augstu saslimstības rādītāju, salīdzinājumā ar rajona vidējo rādītāju F0 apakšgrupā,<br />
izceļas Lutriņu, Zvārdes, Remtes pagasti un Saldus pilsēta. Brocēnu pilsētā nav novērojami<br />
paaugstināti rādītāji (55. attēls).<br />
4000<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
597,3<br />
1727,4<br />
531,9<br />
Ezeres<br />
310,2<br />
1903,1<br />
Jaunauces<br />
580<br />
2518,7<br />
1041,7<br />
1810,2<br />
1564,8<br />
Novadnieku<br />
399,2<br />
640,7<br />
1687,8<br />
3433,5<br />
1162,4<br />
344,6<br />
Remtes<br />
Rubas<br />
Saldus<br />
1295,6<br />
1899,6<br />
Vadakstes<br />
55. attēls. Garīgās atpalicības rādītāji Saldus rajonā (<strong>uz</strong> 100 000 iedzīvotājiem)<br />
2687,6<br />
1274,6<br />
502,5<br />
Pagasti
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Saldus rajona teritoriju piesārņo vairāki gaisa piesārņojuma avoti, bet visilgāk un<br />
intensīvāk gaisu piesārņo Brocēnu <strong>cementa</strong> un šīfera rūpnīca, Mažeiķu naftas pārstrādes<br />
kombināts „Naftas” un lielie autoceļi, kuru ietekme jūtama visā rajonā. Ir pamats<br />
pieņēmumam, ka piesārņotais gaiss Saldus rajona pierobežas teritorijā atstāj nelabvēlīgu<br />
ietekmi <strong>uz</strong> iedzīvotāju veselību, veicinot garīgās veselības un fiziskā stāvokļa pasliktināšanos.<br />
Līdz ar to iedzīvotāju dzīves kvalitāte šajā teritorijā ir zemāka kā citur. Statistiski ticamas<br />
atšķirības no kontroles grupas citos Saldus rajonos, tai skaitā Brocēnu pilsētā, netika<br />
novērotas. Nekādas iedzīvotāju riska grupas un iespējama nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> tām<br />
nav identificēta.<br />
5.13. Nepieciešamās izmaiņas teritorijas plānojumā<br />
Pašlaik Brocēnu novada teritorijas plānojums 2004. – 2016. gadam ir izstrādes procesā<br />
un šo plānu paredzēts apstiprināt 2007. gada vidū. Teritorijas plānojuma projektā ir teikts:<br />
“Pilsētas attīstība nākotnē saistīta ar esošās ražošanas saglabāšanu un paplašināšanu. Ir<br />
rezervētas vietas rūpniecībai un ražošanai.” Plānojuma ievaddaļā “Teritorijas pašreizējās<br />
izmantošanas apraksts” tiek konstatēts, ka “A/S Brocēni 15 pamatdarbības veids ir <strong>cementa</strong><br />
ražošana pārdošanai vietējā tirgū un eksportam. A/S Brocēni nodarbojas arī ar kaļķu miltu<br />
ražošanu un pārdošanu. A/S Brocēni patlaban ir viens no vadošajiem būvmateriālu ražotājiem<br />
Latvijā.” <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> esošā un potenciālā apbūves teritorija Brocēnu novada teritorijas<br />
plānojuma 2004. – 2016. gadam projektā iezīmēta kā rūpniecības un ražošanas apbūves zona,<br />
kas ļauj secināt, ka <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> rekonstrukcijas un paplašināšanas teritoriālā un<br />
konceptuālā perspektīva atbilst esošā plānojuma projekta redakcijai (56. attēls).<br />
Brocēnu novada teritorijas plānojums 2004. – 2016. gadam tiek izstrādāts saskaņā ar:<br />
� Saldus rajona teritorijas plānojuma 2006. – 2018. gadam projektu;<br />
� Saldus rajona attīstības programmu 2002. – 2009. gadam;<br />
� Kurzemes plānošanas reģiona telpiskā (teritorijas) plānojuma 2006. – 2026.<br />
gadam projektu.<br />
Visi trīs augšminētie teritorijas plānošanas un attīstības dokumenti nekavē rūpnieciskā<br />
objekta CEMEX rekonstrukciju un paplašināšanu, tai pašā laikā īpaši akcentējot vides<br />
aizsardzības aspektus un ražošanai nepieciešamo izejvielu lielos apjomus.<br />
Saldus rajona teritorijas plānojuma 2006. – 2018. gadam projekta Saldus rajona<br />
teritorijas izmantošanas noteikumu 2.5. nodaļā “Ražošanas teritorijas” teikts: „Saldus rajona<br />
teritorijas plānojums paredz attīstīt ražošanu. Tādēļ plānojumā ir noteiktas perspektīvās<br />
ražošanas attīstības teritorijas, kas būtu maksimāli koncentrētas, nodrošinātas ir<br />
inženiertīkliem un transporta infrastruktūru, un kur ražošana nebūtu konfliktā ar dabas<br />
aizsardzības vai tūrisma attīstības mērķiem. Šajās teritorijās ir atļauts izmantot zemi plaša<br />
profila ražošanas <strong>uz</strong>ņēmumu un ar to saistītās infrastruktūras ierīkošanai, tai skaitā derīgo<br />
izrakteņu ieguvei un pārstrādei. Tas neizslēdz arī citus zemes izmantošanas veidus –<br />
lauksaimniecību, mežsaimniecību.” Šajā plānojumā arī dotas vadlīnijas vietējo pašvaldību<br />
plānojumiem: “Ražošanas teritorijas tiek precizētas un <strong>uz</strong>rādītas vietējo pašvaldību<br />
plānojumos. Plānojot ražošanas teritorijas, izvērtēt ražošanas objektu kaitīgo ietekmi. Ja<br />
15 <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> agrākais nosaukums<br />
“Eiroprojekts”, 2007 202
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
ražošanas objekta kaitīgā ietekme izplatās ārpus teritorijas, veidot funkcionālās aizsargzonas.<br />
Pēc iespējas jāparedz jau esošo ražošanas zonu racionāla izmantošana – atveseļošana un<br />
attīstība.”<br />
Kurzemes plānošanas reģiona telpiskā (teritorijas) plānojuma 2006. – 2026. gadam<br />
projektā teikts: „ (..) Brocēni ir saistīti ar būvmateriālu ražošanu. Šim centram ir paredzama<br />
tālāka specializācija, veicinot iedzīvotāju skaita pieaugumu augstākā līmeņa centrā,<br />
nostiprinot cilvēkresursus. (..) Darījumu iestāžu, ražošanas <strong>uz</strong>ņēmumu izvietošanu un jaunu<br />
mājokļu būvniecību plānot pastāvošu apdzīvoto vietu, īpaši policentriskā atbalsta tīkla pilsētu<br />
un citu jau agrāk apgūtu teritoriju robežās, pēc iespējas izmantojot esošos tehniskās un vides<br />
infrastruktūras tīklus un objektus.”<br />
Kopumā vērtējot esošo situāciju ir jāsecina, ka paredzētā rūpniecības objekta CEMEX<br />
rekonstrukcija un paplašināšana radīs jaunas darba vietas un nodokļu maksājumi papildinās<br />
Brocēnu novada pašvaldības budžetu. Turpinot ieviest vides aizsardzības standartus un<br />
piesārņotās vides reģenerāciju, CEMEX ne tikai neapdraudēs Brocēnu kā pilsētas ar lielu<br />
vides piesārņojumu tēlu, bet drīzāk <strong>uz</strong>labos to. Iespējams, ka sakarā ar CEMEX ražošanas<br />
paplašināšanu, nelielos apmēros varētu pieaugt konferenču tūrisms. Palielinoties CEMEX<br />
investīcijām Brocēnu pilsētas sporta un kultūras dzīvē, biežāk varētu tikt rīkoti masveida<br />
pasākumi un attiecīgi pieaugtu to dalībniekiem sniegto vietējās izcelsmes pakalpojumu<br />
apjoms.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 203
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
5.14. Sabiedrības attieksme un sociāli – ekonomiskie aspekti<br />
<strong>Ietekmes</strong> <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma sākotnējā sabiedriskā apspriešana notika 2006. gada<br />
15. novembrī plkst. 15.00 Brocēnu kultūras centrā, Lielcieceres ielā 10, Brocēnos. Brocēnu<br />
pašvaldība pauda neapmierinātību ar <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> sniegto informāciju par paredzēto<br />
darbību. Pašvaldība <strong>uz</strong>skata, ka piejamā informācija ir neprecīza un nav pietiekami labi<br />
saprotama. Pašvaldība pauda neapmierinātību sakarā ar to, ka nav saņemta informācija par<br />
jaunās <strong>rūpnīcas</strong> plānotās jaudas pamatojumu, kaitīgo izmešu avotiem un prognozēto ietekmi<br />
<strong>uz</strong> apkārtnē esošajiem dabas liegumiem.<br />
Arī klātesošie iedzīvotāji pauda bažas par plānotās <strong>rūpnīcas</strong> ietekmi <strong>uz</strong> apkārtējo <strong>vidi</strong><br />
un cilvēku veselību. Iedzīvotājus <strong>uz</strong>trauc plāns enerģijas ieguvei izmantot atkritumus, lietotas<br />
autoriepas u.c. alternatīvos kurināmos.<br />
Saldus pilsētas dome, Vides aizsardzības klubs, kā arī Saldus un Brocēnu iedzīvotāju<br />
grupas pārstāvji rakstiski ir pauduši savu viedokli par paredzēto darbību, nosūtot oficiālas<br />
vēstules Vides pārraudzības valsts birojam.<br />
Saldus pilsētas dome lūdz precizēt virkni jautājumu, kas saistīti ar kaļķakmens<br />
piegādes transporta maršrutu, kā arī šī transporta radītā trokšņa ietekmi <strong>uz</strong> apkārtnes<br />
iedzīvotājiem un radītās papildus slodzes ietekmi <strong>uz</strong> ceļu stāvokli. Domes pārstāvji vēlas<br />
zināt, cik pamatota ir plānotā pāreja <strong>uz</strong> ogļu un atkritumu (t.sk. bīstamo atkritumu)<br />
izmantošanu kā kurināmo un pauž bažas par veselībai un apkārtējai videi bīstamo vielu<br />
daudzumiem izmešos. Dome norāda, ka Latvijas Vides aģentūras 2004. gadā publicētajā<br />
pētījumā par gaisa piesārņojuma un pārrobežu ietekmi <strong>uz</strong> Saldus rajona iedzīvotāju veselības<br />
stāvokli jau tika konstatēta paaugstināta saslimšana ar elpošanas un asinsrades slimībām,<br />
tāpēc ir nepieciešams detalizētāks pētījums par gaisa piesārņojuma ietekmi <strong>uz</strong> Brocēnu<br />
<strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes zonā dzīvojošo cilvēku veselību. Šis viedoklis tomēr ir<br />
precizējams, jo minētajā pētījumā (“Gaisa piesārņojuma un tā pārrobežu pārneses ietekme <strong>uz</strong><br />
iedzīvotāju veselību Saldus rajonā” (ITA Konsultants 2003)), kurš sīkāk analizēts šā IVN<br />
ziņojuma 5.12. nodaļā, neparādās korelācija starp Saldus rajona pašvaldību teritorijās<br />
konstatēto saslimstību un to tuvumu Brocēniem. Vienlaikus jāatzīst, ka tajā patiešām ieteikts<br />
veikt turpmākus detalizētākus pētījumus ilgākā laika periodā, jo šādu sakarību konstatēšanai<br />
ļoti būtiska ir tieši novērojumu ilglaicība, kura atzīstama par nepietiekamu aplūkotajā<br />
pētījumā un vēl jo vairāk nebūtu nodrošināma šā IVN veikšanai atvēlētajā laika posmā.<br />
Vides aizsardzības klubs (VAK) lūdz <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> pārstāvjus sniegt precīzāku un<br />
plašāku informāciju par gaidāmo izmešu sastāvu un daudzumu, kā arī paredzēt troksni un<br />
smakas (rodas, dedzinot kaulu miltus) ierobežojošus pasākumus un izstrādāto karjeru<br />
atjaunošanas kārtību. VAK norāda, ka ir nekorekti dzīvsudraba izmešu apjoma vērtēšanai<br />
izmantot normatīvus, kas attiecas <strong>uz</strong> bīstamo medicīnas atkritumu dedzināšanas izmešiem.<br />
VAK jautā, kā sabiedrība varēs saņemt informāciju un sekot līdzi bīstamo izmešu apjomiem.<br />
VAK pārstāvji aicina <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> kā kurināmo izmantot tikai dabasgāzi un pilnībā<br />
atteikties no akmeņogļu dedzināšanas. Arī VAK norāda, ka Latvijas Vides aģentūras 2004.<br />
gadā veiktajā pētījumā konstatēta gaisa piesārņojuma nelabvēlīga ietekme <strong>uz</strong> iedzīvotāju<br />
veselību. VAK <strong>uz</strong>skata, ka nepieciešams veikt padziļinātu pētījumu par C6-C9 frakcijā<br />
ietilpstošo ogļūdeņražu un benzola ietekmi <strong>uz</strong> cilvēku veselību.<br />
Saldus un Brocēnu iedzīvotāju grupas pārstāvji prasa sniegt plašāku informāciju par<br />
paredzēto darbību, kā arī iesaka <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> turpināt lietot slapjo tehnoloģiju, <strong>uz</strong>labojot<br />
“Eiroprojekts”, 2007 205
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
izmešu <strong>uz</strong>tveres sistēmu, kā arī samazināt plānoto <strong>rūpnīcas</strong> jaudu un kā kurināmo izmantot<br />
tikai dabas gāzi, atsakoties no akmeņogļu un atkritumu sadedzināšanas.<br />
Papildus IVN sabiedriskajai apspriešanai 2007. gada 16. februārī CEMEX rīkoja<br />
informācijas dienu par Brocēnu jaunās <strong>cementa</strong> ražotnes projektu. Pasākuma mērķis bija<br />
informēt un sniegt atbildes <strong>uz</strong> Brocēnu un Saldus rajona iedzīvotāju jautājumiem par Brocēnu<br />
jaunās <strong>cementa</strong> ražotnes projekta iecerēm un realizācijas gaitu. Pasākums notika Brocēnu<br />
Sporta centrā un <strong>uz</strong> to bija ieradušies CEMEX valdes priekšsēdētājs L. M. Kantu, valdes<br />
loceklis A. Miezis, vides projektu vadītāja S. Kļava, projekta asistents A. Robs, projekta<br />
vadītājs Raul Tamez Trevino, projekta inženieris Jose Kaleb Maawad, LBRA pārstāvis A.<br />
Trifanovs, kā arī aptuveni 50 interesenti (galvenokārt Brocēnu iedzīvotāji), t.sk. vides<br />
aizsardzības kustības aktīvisti, bijušie Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> darbinieki un laikraksta<br />
„Saldus Zeme” žurnāliste. Pēc CEMEX pārstāvju sniegtās informācijas interesenti varēja<br />
personiski pie konsultantiem <strong>uz</strong>zināt interesējošos jautājumus. Galvenās jautājumu grupas<br />
bija sekojošas:<br />
� vides aizsardzības jautājumi, lietoto riepu dedzināšana, izmešu sastāvs u.tml.;<br />
� karjeru saimniecības jautājumi;<br />
� transporta plūsmas plānošanas jautājumi u.c.<br />
Pasākuma dalībnieki saņēma atbildes <strong>uz</strong> <strong>uz</strong>dotajiem jautājumiem tieša dialoga veidā.<br />
2007. gada 28. martā Brocēnu kultūras centrā notika IVN darba ziņojuma sabiedriskā<br />
apspriešana. Brocēnu novada iedzīvotāja Māra Eberliņa norādīja, ka darba ziņojums pilnā<br />
apjomā nebija pieejams interesentiem, tāpēc Vides pārraudzības valsts biroja direktors<br />
pieņēma lēmumu sabiedriskās apspriešanas laiku pagarināt par divām nedēļām.<br />
Darba ziņojuma apspriešanas sapulcē klātesošie vēlējās saņemt papildus informāciju<br />
par jautājumiem, kas saistīti ar izejmateriālu transportēšanas ceļiem, ekokurināmā<br />
izmantošanu, iespēju izmantot dabas gāzi kā vienīgo kurināmo, paredzamajām izmešu gaisā<br />
daudzuma izmaiņām, dioksīnu saturu izmešos un jaunās <strong>rūpnīcas</strong> ietekmi <strong>uz</strong> cilvēku veselību.<br />
Brocēnu iedzīvotāja Kristīne Maka norādīja, ka būtu nepieciešams iedzīvotāju veselības<br />
ilglaicīgs un pastāvīgs monitorings, t.sk. regulāras iedzīvotāju veselības pārbaudes, lai laikus<br />
konstatētu iespējamās slimības.<br />
IVN darba ziņojuma sabiedriskās apspriešanas laikā Vides pārraudzības valsts birojs<br />
saņēmis 18 vēstules. Lielākajā daļā no tām sabiedrības pārstāvji (galvenokārt Saldus<br />
iedzīvotāji) pauž neapmierinātību ar plānoto izejvielu transportēšanas maršrutu, kas ietver arī<br />
Dzirnavu ielu Saldū. Iedzīvotāji, kā arī Saldus pilsētas domes pārstāvji ierosina bijušo Kūmu<br />
karjera dzelzceļa <strong>uz</strong>bērumu pārveidot par autoceļu un izmantot šo maršrutu izejvielu<br />
transportam.<br />
No sociāli ekonomiskā viedokļa <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> nozīme vērtējama pozitīvi ne vien<br />
Brocēnu pilsētas un novada, bet arī Saldus rajona un visas Latvijas mērogā. Patlaban Brocēnu<br />
<strong>cementa</strong> rūpnīcā tieši <strong>cementa</strong> ražošanā (no vadības līdz strādniekiem) nodarbināti ap<br />
160 cilvēku, un šis skaits paliks aptuveni nemainīgs (līdz 165) arī jaunās <strong>rūpnīcas</strong> darbības<br />
<strong>uz</strong>sākšanas gadījumā. Netiešā nodarbinātība tieši <strong>cementa</strong> rūpnīcā (apkopes un<br />
remontdarbiem un sekundārajām operācijām, piem. ogļu dzirnavām) ir ap 40 un arī šis skaits<br />
nemainīsies. Netiešā nodarbinātība autotransportā ir ap 110 šoferu (56 kravas mašīnas) un šis<br />
skaits jaunajā rūpnīcā vismaz divkāršosies.<br />
<strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> ir arī nozīmīgs nodokļu maksātājs valsts un pašvaldības budžetā.<br />
53. tabulā sniegts ieskats līdzšinējos nodokļu un citos pastāvīgajos maksājumos (2005. gada<br />
dati) un prognozētais pieaugums jaunās <strong>rūpnīcas</strong> ekspluatācijas gadījumā. Pieaugums dots<br />
“Eiroprojekts”, 2007 206
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
reizēs pret esošo ražošanu, jo būtu nekorekti salīdzināt absolūtos skaitļos 2005. gada izmaksas<br />
ar 2009. gada izmaksām, kas ir pirmais iespējamais pilnais gads, kurā jaunā rūpnīca strādātu<br />
ar pilnu ražību.<br />
53. tabula. No <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> darbības izrietošie pastāvīgie<br />
maksājumi valsts un pašvaldības budžetā<br />
Nr. Maksājuma veids Summa (milj. LVL) no<br />
esošās <strong>rūpnīcas</strong><br />
(2005. gads)<br />
1. Uzņēmuma ienākuma nodoklis 0,22 x 5<br />
2. Pievienotās vērtības nodoklis 0,95 x 4<br />
3. Sociālās apdrošināšanas iemaksas 0,30 x 1,5<br />
4. Iedzīvotāju ienākuma nodoklis 0,21 x 1,5<br />
5. Nekustamā īpašuma nodoklis 0,02 x 3<br />
6. Dabas resursu nodoklis 0,03 x 4<br />
7. Kopā 1,73 x 3,5 - 4<br />
Pieaugums jaunajā<br />
rūpnīcā salīdzinājumā<br />
ar esošo (reizes)<br />
Pēc netiešās sociāli ekonomiskās ietekmes starp abām alternatīvām nav paredzama<br />
nekāda atšķirīga ietekme <strong>uz</strong> pieguļošajām teritorijām. Ne zemes vērtībai, ne izmantošanas<br />
iespējām (piemēram, ar bioloģisko lauksaimniecību kā īpaši jutīgu izmantošanas veidu) nav<br />
pamata mainīties situācijā, kad starp abām alternatīvām un tātad arī esošo situāciju nav<br />
konstatēta nekāda principiāli atšķirīga ietekme <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong>.<br />
6. Inženiertehniskie un organizatoriskie pasākumi ietekmes<br />
<strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novēršanai vai samazināšanai<br />
Plānojot rūpniecības objektā CEMEX rekonstrukcijas darbus 100 m attālumā no<br />
dzelzceļa stacijas “Brocēni” pasažieru ēkas, kas ir eventuālā valsts aizsardzībā esošā<br />
pieminekļa aizsargjosla apdzīvotās vietās, nepieciešams tos saskaņot ar Valsts pieminekļu<br />
aizsardzības inspekcijas Saldus rajona inspektoru.<br />
Plānojot rūpniecības objektā CEMEX rekonstrukcijas darbus piemiņas vietas II<br />
pasaules kara terora upuriem – Zvārdes pagasta aktīvistiem tuvumā (saskaņā ar<br />
starptautiskajiem līgumiem, skat. 1. nodaļu), nepieciešams tos saskaņot ar Latvijas Brāļu kapu<br />
komiteju un Valsts pieminekļu aizsardzības inspekcijas Saldus rajona inspektoru.<br />
Mazcieceres kaļķu cepli rekomendējams restaurēt un eksponēt kā šīs <strong>rūpnīcas</strong> vēstures<br />
reliktu. Šāda pieeja, kad moderns rūpniecības <strong>uz</strong>ņēmums respektē savu vēsturi, šajā gadījumā<br />
– kaļķu cepli kā historicisma elementu, liecina par <strong>uz</strong>ņēmuma augsto kultūru kopumā, kā arī<br />
par cieņu pret vietējo vēsturi.<br />
Ņemot vērā vēsturisko hidrotīklu – Cieceres un Brocēnu ezerus, kā arī upes un<br />
strautus, kas atrodas rūpnieciskā objekta CEMEX rekonstrukcijas teritorijas tuvumā,<br />
projektējot un realizējot šādus rekonstrukcijas darbus ir jāpievērš pastiprināta <strong>uz</strong>manība<br />
zemes rakšanas darbiem, jo ir pilnīgi iespējams, ka var tikt atklātas arheoloģiskas nozīmes<br />
senvietas vai savrupatradumi, un tāpēc šie darbi ir īpaši <strong>uz</strong>manīgi jāorganizē un jā<strong>uz</strong>rauga to<br />
“Eiroprojekts”, 2007 207
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
process. Arheoloģijas pieminekļi ir pret zemes un būvdarbiem visjutīgākā pieminekļu grupa,<br />
jo daudzos gadījumos kultūras slāni, kurš bieži vien atrodas zem augsnes virskārtas, apdraud<br />
neapzināta un neprofesionāla darbība, kā arī <strong>uz</strong>ņēmēja tendence izvairīties no<br />
apgrūtinājumiem, ko <strong>uz</strong>liek likumīgi prasītā zinātniskā izpēte. Tāpat jāpieļauj risks, ka veicot<br />
būvniecības un zemes darbus var <strong>uz</strong>durties jauniem, vēl nezināmiem arheoloģijas objektiem,<br />
kas pēc savas būtības ir kultūras vērtības un savā statusā jau atbilst jēdzienam “arheoloģijas<br />
un/vai vēstures piemineklis”, un kura aizsardzību regulē likums “Par kultūras pieminekļu<br />
aizsardzību”. Pat neliela kultūras slāņa izārdīšana var radīt neatgriezenisku pieminekļa<br />
bojājumu un zudumu zinātnei. Kā liecina <strong>uz</strong>krātā pieredze, celtniecības vai rakšanas darbu<br />
laikā ir atklāta liela daļa no vēl nezināmajiem arhaiskās vēstures objektiem. Darbus <strong>uz</strong>sākot, ir<br />
rūpīgi jāizpēta būvobjekta teritorija, kā arī jānodrošina šo darbu <strong>uz</strong>raudzība (skat. 1. nodaļu).<br />
Rekomendējams CEMEX esošo ražošanas korpusu rekonstrukcijā, kā arī plānotās<br />
ražotnes būvkonstrukcijās pielietot tādus industriālā dizaina modeļus – materiālus, formas un<br />
kolorītu, kas radītu pēc iespējas maksimālu, cik šāda industrijas un ainavas <strong>uz</strong>tveres simbioze<br />
vispār iespējama, harmonizējošu efektu ar apkārtējo ainavu. Pozitīvs piemērs šādam<br />
risinājumam ir tuvumā esošās A/S “Saldus ceļinieks” asfaltbetona <strong>rūpnīcas</strong> un “Yellow Cab<br />
Latvia” ražotnes (57. attēls).<br />
57. attēls. “Yellow Cab Latvia” ražotne<br />
“Eiroprojekts”, 2007 208
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
7. Kritēriji alternatīvu salīdzināšanai, izvēlētā varianta<br />
pamatojums<br />
Riska situācijas <strong>novērtējums</strong> un alternatīvo variantu salīdzinājums<br />
Avārijas <strong>cementa</strong> rūpniecībā pamatā ir saistāmas ar kurināmā piegādi, sagatavošanu<br />
un izmantošanu. Kā nozīmīgākie riska avoti esošajā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā un<br />
jaunprojektējamajā Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā <strong>uz</strong>skatāmas darbības ar<br />
akmeņoglēm/petrokoksu un dabasgāzi. Pamatā šī bīstamības nozīmība saistīta ar to, ka šos<br />
produktus nepārtraukti izmato un paredzēts izmantot kā pamatkurināmo tehnoloģiskā procesa<br />
nodrošināšanai.<br />
Arī starptautiskā pieredze liecina, ka <strong>cementa</strong> industrijā notikušās avārijas bieži vien<br />
saistītas tieši ar kurināmā apgādes tehnoloģiju. Kā liecina veiktā starptautisko avāriju analīze,<br />
avārijas biežāk notikušas 70 – 80-tajos gados, retāk mūsdienās. Tas saistāms ar tehnoloģiju un<br />
drošības sistēmu attīstību, kā arī ar informācijas pieejamību un darbinieku izglītības līmeni.<br />
Lai arī esošā <strong>cementa</strong> rūpnīca ir modernizēta, apgādājot to ar dažādām procesu<br />
vadības, drošības un aizsardzības sistēmām, tomēr esošais tehnoloģiskais aprīkojums ir<br />
novecojis un neatbilst mūsdienu drošības prasībām (piemēram, klinkera ražošanas procesā<br />
lietotie elektrostatiski filtri), kas paaugstina objekta riska līmeni.<br />
Jaunajā Brocēnu rūpnīcā riska līmenis tehnoloģiskajos procesos varētu būt augstāks<br />
sakarā ar intensīvāku darbību, tomēr to kompensēs paredzētās automātiskās vadības, kontroles<br />
un drošības sistēmas, kā arī jaunas, nenolietotas tehnoloģiskās iekārtas.<br />
Nozīmīgākā avāriju seku izplatība Brocēnu <strong>cementa</strong> rūpnīcā sagaidāma avāriju<br />
gadījumā dabasgāzes apgādes sistēmā. Pilnīga gāzes vada pārrāvuma gadījumā gaidāma<br />
pietiekoši plaša avārijas seku izplatība, tomēr tā pamatā sagaidāma objekta teritorijā. Tā kā<br />
jaunajā <strong>cementa</strong> rūpnīcā tiks lietoti tāda paša diametra cauruļvadi un dabasgāze tiks padota ar<br />
tādu pašu darba spiedienu kā esošajā objektā, iespējamo avārijas seku izplatība sagaidāma<br />
līdzīga. Ja aplūkojam sliktāko scenāriju – cauruļvada pārrāvums ar momentānu aizdegšanos<br />
un pieņemam, ka objekta darbinieki nespēj atslēgt gāzes padevi avārijas vietā, avārija varētu<br />
ilgt aptuveni 15 minūtes, līdz gāzes padevi atslēgs AS „Latvijas gāze” darbinieki gāzes<br />
reducēšanas stacijā (GRS). Tā kā GRS atrodas blakus jaunprojektējamā objekta teritorijai,<br />
avārijas norises laiks varētu būt īsāks, jo šādā situācijā cauruļvadu līnija ir īsāka nekā līdz<br />
esošajam objektam un tajā būs mazāki dabas gāzes <strong>uz</strong>krājumi.<br />
Aplūkojot jauno Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> objektu izvietojuma plānu, papildus vērība<br />
būtu pievēršama jaunās gāzes stacijas novietojumam, kas pašlaik paredzēts blakus galvenajai<br />
caurlaidei. Esošajā situācijā, notiekot liela apjoma avārijai (gāzes vada pārrāvums ar<br />
dabasgāzes aizdegšanos) šajā objektā, avārijas sekas var izplatīties zonā, kas pilnībā bloķē<br />
piebraukšanas ceļu objektam, līdz ar to apgrūtinot kustību no un <strong>uz</strong> objektu, kas var būt<br />
nepieciešama arī palīdzības sniegšanai cietušajiem. Vēl šāds gāzes stacijas novietojums<br />
samazina iespējas kontrolēt dažādu ārēju aizdedzināšanas ierosinātāju esamību blakus gāzes<br />
stacijai, jo avārijas gadījumā dabasgāzes ugunsbīstamās koncentrācijas var izplatīties arī<br />
publiski pieejamās teritorijās.<br />
Citas riska novērtējumā aplūkotās avārijas pamatā saistāmas ar lokālu avārijas seku<br />
izplatību un to nelabvēlīgo iedarbību, līdz ar to ar tehnoloģiju nesaistītu cilvēku apdraudējums<br />
ir maz iespējams. Jaunajā rūpnīcā paredzētais automatizācijas līmenis nodrošinās arī to, ka<br />
<strong>uz</strong>ņēmuma darbiniekiem būs nepieciešams mazāk <strong>uz</strong>turēties ārpus telpām, tāpēc iespējamo<br />
“Eiroprojekts”, 2007 209
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
avāriju gadījumā paredzams mazāks apdraudējums no tiešās avāriju seku iedarbības arī<br />
objekta darbiniekiem.<br />
<strong>Jaunās</strong> Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> izvietojums attiecībā pret Brocēnu pilsētu un<br />
objekta tuvumā esošajām dzīvojamajām ēkām ir labāks salīdzinājumā ar esošo rūpnīcu, jo<br />
bīstamās iekārtas tiks attālinātas no apdzīvotām vietām.<br />
Kopumā var <strong>uz</strong>skatīt, ka jaunās Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> izvietošana nepalielinās<br />
<strong>cementa</strong> rūpniecības radītā industriālā riska līmeni Brocēnu pilsētā.<br />
<strong>Ietekmes</strong> <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong> un alternatīvo variantu salīdzinājums<br />
5.11. nodaļā “<strong>Ietekmes</strong> <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> būtiskuma izvērtējums” pamatots, ka neviena no<br />
paredzamajām ietekmēm <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> paredzētās darbības īstenošanas – jaunas CEMEX <strong>cementa</strong><br />
<strong>rūpnīcas</strong> būvniecības un ekspluatācijas – gadījumā salīdzinājumā ar esošo situāciju nav<br />
būtiska. Sakarā ar to, ka esošā situācija raksturo otru alternatīvu – turpināt jau ilglaicīgi<br />
notiekošo <strong>cementa</strong> ražošanu esošajā CEMEX <strong>cementa</strong> rūpnīcā, ir konstatēts, ka starp<br />
alternatīvām nav būtisku atšķirību pēc ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong>.<br />
5.12. nodaļā analizētais pētījums par Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> darbības iespējamo<br />
ilglaicīgo nelabvēlīgo ietekmi <strong>uz</strong> Saldus rajona iedzīvotāju veselību nepierāda šādu ietekmi,<br />
bet ir arī nepietiekams, lai pilnībā tādu izslēgtu. Lai iegūtu epidemioloģiski pamatotu<br />
apstiprinošu vai noliedzošu atbildi <strong>uz</strong> šo jautājumu, nepieciešams ilglaicīgs pastāvīgs<br />
veselības monitorings, kas nav un nevar būt šā ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma <strong>uz</strong>devums.<br />
Tomēr tas ir tikai atklāts jautājums par <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> kā tādas ietekmi <strong>uz</strong> veselību,<br />
neieviešot nekādas konstatējamas atšķirības starp šajā IVN salīdzināmajām alternatīvām –<br />
esošo un jaunbūvējamo <strong>cementa</strong> rūpnīcu.<br />
SECINĀJUMI<br />
No ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> viedokļa:<br />
1) nav nekādu būtisku argumentu par labu vienai vai otrai alternatīvai un<br />
2) nav konstatēti nevienas alternatīvas īstenošanas iespēju izslēdzoši<br />
apstākļi.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 210
8. Nepieciešamais monitorings<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Atbilstoši Latvijas un ES likumdošanas prasībām tiks <strong>uz</strong>stādīta nepārtraukta<br />
monitoringa sistēma gan gāzu izplūdes skurstenī aiz galvenās auduma filtru ēkas, gan aiz<br />
apvedkanāla filtru sistēmas.<br />
Tāpat kā līdz šim, <strong>uz</strong>ņēmums dzeramo ūdeni saņems no <strong>SIA</strong> „Brocēnu siltums”.<br />
Dzeramais ūdens atbilst MK noteikumiem Nr. 325 „Dzeramā ūdens obligātās nekaitīguma un<br />
kvalitātes prasības, monitoringa un kontroles kārtība”. Dzeramā ūdens izmantošana ir<br />
paredzēta līdzšinējā apjomā.<br />
Selektīvā nekatalītiskā reducēšana (SNCR) un arī kopējās izplūdes tiks kontrolētas ar<br />
nepārtraukta monitoringa iekārtām gan galvenajā, gan apvedkanāla skursteņos.<br />
Gaisa piesārņojums pamatā summējas no autoceļa ietekmes un <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong><br />
ietekmes. Pilsētas teritorijā ir vairākas saliņas, kurās putekļu koncentrācijai ir pīķa lielums 21-<br />
33 μg/m 3 un 9-16 μg/m 3 attiecīgi. Lai arī tas pārsniedz augšējo novērošanas slieksni,<br />
instrumentālu monitoringu valsts institūcijas vai pašvaldība neveic un neplāno veikt.<br />
Pastāvošajā normatīvā piesārņojums iekļaujas.<br />
<strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> Brocēnu <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> monitoringa sistēma iekļauti gaisa,<br />
notekūdens un gruntsūdens regulāri novērojumi. Nosakāmo parametru spektru un novērojumu<br />
biežumu regulē atļauja A kategorijas piesārņojošai darbībai Nr. LIT-21-18 A. Detalizēta<br />
informācija par tā turpmāko izmantojamību paredzētās darbības īstenošanas gadījumā sniegta<br />
4.12. nodaļā “Esošās <strong>rūpnīcas</strong> monitoringa sistēmas raksturojums”. Precīza instrukcija par<br />
monitoringa metodēm, veikšanas vietām, parametriem, regularitāti un rezultātiem ar<br />
monitoringa veikšanas vietu shēmu, kurā iekļauta arī esošā monitoringa sistēma, iespējama<br />
tikai monitoringa programmā, kas tiks izstrādāta līdz ar jau <strong>uz</strong>būvētās <strong>rūpnīcas</strong> ekspluatācijas<br />
<strong>uz</strong>sākšanu un nevar būt šā ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> novērtējuma sastāvdaļa.<br />
Tā kā vismaz par 10% gada vidējo NOx koncentrāciju un līdz trīs ceturtdaļām stundas<br />
maksimuma nelabvēlīgos meteoroloģiskajos apstākļos koleģiāli ir atbildīga arī Cemex, tad<br />
būtu ētiski piedalīties arī monitoringa finansēšanā. Šobrīd var ierosināt paredzēt ne vairāk kā<br />
divus mērījumus gadā Brocēnu pilsētas teritorijā, virzienā pa vējam (kad tas meteoroloģiski<br />
iekrīt) un atmosfēras inversijas apstākļos (vēlams smagas inversijas). Šādi mērījumi varētu<br />
ļaut pārliecināties par iedzīvotāju toksikoloģisko drošību.<br />
Salīdzinot esošo ar prognozēto, piesārņojums Brocēnu pilsētas robežās palielinās<br />
būtiski, apmēram 10-20 reizes, tomēr tas joprojām ir apmēram 10 reizes mazāks par<br />
pieļaujamo normatīvu un apmēram 5 reizes mazāks par apakšējo piesārņojuma novērtēšanas<br />
slieksni, tātad cilvēka veselības aizsardzībai monitoringu neprasa (V pielikums, 4., 5., 11. un<br />
12. lapa)<br />
Izvērstas rekomendācijas attiecībā <strong>uz</strong> iedzīvotāju veselības <strong>uz</strong>raudzību un saslimstības<br />
iespējamās saistības ar konkrētiem piesārņojuma avotiem precizēšanu sniegtas pētījumā<br />
“Gaisa piesārņojuma un tā pārrobežu pārneses ietekme <strong>uz</strong> iedzīvotāju veselību Saldus rajonā”<br />
(ITA Konsultants, 2003.), kurš analizēts arī šā IVN ziņojuma 5.12. nodaļā “Ražotnes darbības<br />
iespējamās ietekmes <strong>uz</strong> iedzīvotāju veselību izvērtējums”. Pētījumā ieteikts veikt iedzīvotāju<br />
pastāvīgu veselības stāvokļa novērošanu un <strong>uz</strong>raudzību, rezultātus vismaz reizi gadā<br />
epidemioloģiski analizējot un, pamatojoties <strong>uz</strong> analīzes rezultātiem, izstrādājot un īstenojot<br />
iedzīvotāju atveseļošanas programmu, ja atklājas vajadzība pēc tādas. Papildus vides un visu<br />
potenciāli apdraudētās zonas iedzīvotāju veselības stāvokļa novērošanai un <strong>uz</strong>raudzībai<br />
ieteikts veikt epidemioloģisku kohorta pētījumu izvēlētai mērķa grupai. Sabiedrības veselības<br />
“Eiroprojekts”, 2007 211
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
aprūpi reģionā ieteikts organizēt tā, lai visas ieinteresētās puses darbotos saskaņoti un<br />
mērķtiecīgi: piesārņotā gaisa teritoriju pašvaldības, Reģionālās vides pārvaldes darbinieki,<br />
ārstniecības personas, sociālie darbinieki un sabiedrība kopumā. Pēc šā IVN autoru rīcībā<br />
esošajām ziņām šīs rekomendācijas nav īstenotas, vismaz pilnā apjomā ne, un pētījums<br />
joprojām ir pēdējais visaptverošais materiāls par iedzīvotāju veselības stāvokli paredzētās<br />
darbības iespējamās ietekmes zonā, tāpēc šā IVN rekomendācija veselības aspektā būtu<br />
vēlreiz izvērtēt pētījumā sniegto rekomendāciju īstenošanas lietderību. Detalizētāk šīs<br />
rekomendācijas ar visu iesaistāmo pušu savstarpējām saišu grafisku struktūrshēmu šeit netiek<br />
sniegtas, jo kopš 2003. gada ir notikusi daudzu iesaistīto pušu (valsts institūciju)<br />
restrukturizācija, tāpēc, pētījumā minēto shēmu īstenojot pēc būtības, jebkurā gadījumā<br />
nepieciešamas formālas korekcijas, ņemot vērā 2007. gada institucionālo struktūru un<br />
kompetences sadalījumu, kas pārsniedz šā IVN <strong>uz</strong>devumu ietvarus.<br />
Tā kā nav paredzama bioloģiskās daudzveidības būtiska samazināšanās paredzēto<br />
darbību rezultātā (ir pat iespējama bioloģiskās daudzveidības paaugstināšanās), nav<br />
nepieciešams veikt ietekmes <strong>uz</strong> bioloģisko daudzveidību monitoringu.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 212
Izmantotā literatūra<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Alameddin, A. N. and L<strong>uz</strong>ik, S. J., Coal Dust Explosions in the Cement Industry, Industrial<br />
Dust Explosions, ASTM STP 958, Kenneth L. Cashdollar and Martin Hertzberg, Eds.,<br />
American Society for Testing and Materials, Philadelphia, 1987, pp. 217-233.<br />
Atļauja A kategorijas piesārņojošai darbībai Nr.LIT-21-18A<br />
Brocēnu novada teritorijas plānojums 2004. – 2016. gadam (projekts)<br />
Clete R., Stephan P.E. Coal dust explosion hazards, Mine Safety And Health Dmininstration<br />
Pittsburgh, Pennsylvania.<br />
Committee for the Prevention of Disasters. 1999. Guidelines for quantitative risk assessment.<br />
Purple Book CPR 18E, Hague.<br />
European Commission. 2001. Reference Document on the Best Available Techniques in the<br />
Cement and Lime Manufacturing Industries. BAT Reference Document (BREF). European<br />
IPPC Bureau, Seville, Spain.<br />
Federal Emergency Management Agency, US Department of Transportation, US<br />
Environmental Protection Agency. 1990. Handbook of Chemical Hazard Analysis<br />
Procedures, Washington.<br />
Geo Consultants <strong>SIA</strong>. 2005. Ūdensapgādes avotu tehniskā izpēte un pazemes ūdeņu<br />
ekspluatācijas krājumu izvērtēšana. Brocēni. Gala ziņojums. Rīga.<br />
GexCon AS. 1994. Gas Explosion Handbook”, Bergen, Norway.<br />
Jagger S., O’Sullivan S. Human Vulnerability to Thermal Radiation Offshore. HSL/2004/04,<br />
Health & Safety Laboratory, Health and Safety Executive.<br />
ITA Konsultants. 2003. Gaisa piesārņojuma un tā pārrobežu pārneses ietekme <strong>uz</strong> iedzīvotāju<br />
veselību Saldus rajonā<br />
Kurzemes plānošanas reģiona telpiskais (teritorijas) plānojums 2006. – 2026. gadam<br />
(projekts)<br />
Labour Inspectorate, Dir. General of Labour. 1989. Methods for the determination of possible<br />
damage to people and objects resulting from release of hazardous materials. Green Book CPR<br />
16E, Voorburg, The Netherlands.<br />
Lācis A. 1996. Rietumlatvijas kūdras resursi. Valsts ģeoloģijas dienests. Rīga.<br />
Levina N. Pazemes ūdens krājumi un to izmantošana. Grāmatā: Pazemes ūdeņu aizsardzība<br />
Latvijā. Rīga, 1997., lpp. 324 – 349.<br />
Levina N., Levins I., Prols J., Straume J. Dzeramie pazemes ūdeņi Latvijā. Izmantošana un<br />
monitorings. Ģeoloģijas dienests. Rīga, 1995.<br />
“Eiroprojekts”, 2007 213
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
Levins I., Levina N., Gavena I. Latvijas pazemes ūdeņu resursi. Valsts ģeoloģijas dienests.<br />
Rīga, 1998.<br />
Research team Faculte Polytechnique de Mons. 1998. A methodology for the identification<br />
and evaluation of domino effects, CRC/MT/003.<br />
Saldus rajona attīstības programma 2002. – 2009. gadam<br />
Saldus rajona teritorijas plānojums 2006. – 2018. gadam (projekts)<br />
The American Institute of Chemical Engineers. 1994. Dow’s fire & explosion index hazard<br />
classification guide, Seventh edition. New York.<br />
Valsts ģeoloģijas dienests. 2001. Latvijas ģeoloģiskā karte, mērogs 1:200 000. 32. lapa –<br />
Jelgava.<br />
www.aerias.org/ kview.asp<br />
www.state.nj.us/health/<br />
www.atsdr.cdc.gov/<br />
www.atsdr.cdc.gov/toxprofiles/<br />
www.ccohs.ca/oshanswers/chemicals<br />
www.dnr.state.wi.us)<br />
“Eiroprojekts”, 2007 214
Pielikumi<br />
<strong>Jaunās</strong> <strong>SIA</strong> <strong>“CEMEX”</strong> <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> ietekmes <strong>uz</strong> <strong>vidi</strong> <strong>novērtējums</strong><br />
Noslēguma ziņojums<br />
I pielikums. CEMEX jaunās <strong>cementa</strong> <strong>rūpnīcas</strong> plāns. M 1:2 000<br />
II pielikums. Situācijas plāns. M 1:10 000<br />
III pielikums. Novadgrāvju un hidrotehnisko būvju novietojums. M 1:10 000<br />
IV pielikums. Izmešu masas plūsmu aprēķinu pamatojums<br />
V pielikums. Gaisa piesārņojuma izkliedes kartes. M 1:30 000<br />
VI pielikums. Trokšņa līmeņa aprēķinu pamatojums<br />
VII pielikums. LVĢMA izziņas<br />
VIII pielikums. “R&D Akustika” atzinums<br />
IX pielikums. Akts par notekūdeņu temperatūras mērījumiem Kazenieku strautā<br />
“Eiroprojekts”, 2007 215