DABASZINÄTNES: darbÄ«ba, modelÄÅ¡ana, dators
DABASZINÄTNES: darbÄ«ba, modelÄÅ¡ana, dators
DABASZINÄTNES: darbÄ«ba, modelÄÅ¡ana, dators
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UDK 502:004(072)Pa 954Pavlovs S. Dabaszinātnes: darbība, modelēšanas, <strong>dators</strong> (Izzināšanas gadutūkstoši un mācību saturs): Eksperimentāls zinātniski metodisks un mācību līdzeklis.– Rīga:Insight ® , 2004.– 288 lpp.Sērija: Integrētie kursi un starppriekšmetu saiknesZinātniskais redaktors: J.KrūmiņšRecenzenti:Dr.Sc.Comp. M.Vītiņš, Dr.Phys. N.UstinovsAutorizēts tulkojums,no krievu valodas tulkojis J.KrūmiņšIzdotsar Latvijas bērnu fondaatbalstuISBN 9984–9417–7–9© S.Pavlovs,autors-sastadītājs, 2004
PriekšvārdsSērijā “Integrētie kursi un starppriekšmetu saiknes” ietvaros izdevniecība“Insight ® ” laiž klajā vienlaikus latviešu un krievu valodās zinātniski metodisko unmācību līdzekli“Dabaszinātnes: darbība, modelēšana, <strong>dators</strong>(Izzināšanas gadu tūkstoši un mācību saturs)”Lasītājam piedāvātajā grāmatā aplūkota pieeja aktuālas mūsdienu problēmasrisināšanai – izglītības satura pilnveidošanas problēmai dabaszinātņu ciklapriekšmetos vidusskolā.Grāmatas nosaukuma izvēli noteikuši turpmāk minētie faktori un tas arīnorāda autora izraudzītas galvenās tendences, veidojot integrētā dabaszinātņu ciklasaturu vidusskolai:• Sākotnēji dabaszinātņu cikla priekšmeti vidusskolā tika iekļauti izvēlesmācību priekšmetu grupā, un skolēni varēja tos arī neapgūt. Neraugoties uz to, kadaudzi no bijušajiem izvēles mācību priekšmetiem tuvākajā laikā kļūs par obligātiapgūstamajiem mācību priekšmetiem, šķiet principiāli svarīgi iekļaut mācību plānāvispirms pamatskolai, un tad arī vidusskolai un sākumskolai obligāti apgūstamumācību priekšmetu, kas apvienotu dažādās jomās gūtās atziņas, atsegtu tosavstarpējo saistību un mijiedarbību evolūcijas gaitā un tādējādi no vienotāmpozīcijām sniegtu informāciju skolēniem. Svarīgi tas, lai šāda mācību priekšmetasaturs būtu vienāds visiem skolēniem, neatkarīgi no tā, kāda cikla – eksaktā vaihumanitārā – mācību priekšmetu apguve ir dominējošā. Par tādu mācībupriekšmetu ar lielu metodoloģisko nozīmi var kļūt integrētais kurss“Dabaszinātnes”, kas veidotu dabaszinātņu cikla priekšmetu kodolu un kurupapildinātu jau apgūstamie tradicionālie mācību priekšmeti.• Veidojot kursu “Dabaszinātnes”, principiāli nozīmīgs kļūst jēdziens“darbība”. Pirmkārt, cilvēku darbība rada ļoti daudzas praktiskas problēmas, kurasiespējams atrisināt lietojot zinātniskās pētīšanas metodes un dabaszinātņumetodoloģiju. Otrkārt, tieši darbība vai prakse ir atziņu patiesības pārbaudes
4Priekšvārds. Grāmatas struktūrakritērijs, kas iegūtas ar zinātniskās pētīšanas metodēm. Un, beidzot, treškārt,darbošanās mācību procesā ir viena no efektīvākajām mācīšanas metodēm.• Veicot pētījumus dabaszinātņu jomā, tiek izmantota “modelēšana” kāuniversāla metode. Tādēļ, veidojot mācību saturu dabaszinātņu cikla priekšmetumācīšanai integrētā kursa “Dabaszinātnes” ietvaros, tieši modelēšanas metode varkļūt par šī satura atlases pamatu un kritēriju. Mācību kursu iespējams izveidot kātādu modeļu sistēmu, kuri attīstās, pilnveidojas, kļūst sarežģītāki un atspoguļoapkārtējās pasaules izzināšanas procesa evolūciju. Šķiet, principiāli svarīgi atzīmēt,ka vairums praktisku problēmu ir starpdisciplināras. Tas nozīmē, ka dabaszinātņumācīšana no loģiskiem apsvērumiem jāveido kā starpdisciplināra. Un tikai pēcproblēmas izvirzīšanas un tās kompleksas analīzes (skolēniem saprotamā līmenī,kas atbilst viņu vecuma īpatnībām) jāpāriet pie speciālu uzdevumu risināšanas, kuriraksturīgi dabaszinātņu cikla atsevišķajiem mācību priekšmetiem. Mūsdienās skolāsdominē atsevišķu disciplīnu mācīšana, tādēļ visai bieži ir grūti pāriet no sarežģītuun nozīmīgu uzdevumu komplekta, ko risina atsevišķās zinātņu nozares, pieproblēmas kopumā visos tās aspektos. Tieši šis fakts rada pedagogiem labi zināmometodiska rakstura problēmu – “starppriekšmetu saiknes” problēmu, kurasrisinājums, mūsuprāt, principiāli nav iespējams bez aptveroša integrēta kursa, kaspamatojas uz modelēšanu kā pētīšanas metodi.• Datortehnoloģiju un informācijas tehnoloģiju attīstības un vispārējāsizplatības rezultātā vairums cilvēku uzskata datoru par universālu instrumentuvisdažādākās informācijas apstrādei. Taču sākotnēji <strong>dators</strong> tika radīts kā līdzeklisskaitļošanas operāciju izpildei, tātad – kā skaitļotājs. Mūsdienas matemātiskāsmodelēšanas metode un skaitļošanas eksperiments ir guvuši lielu izplatībuzinātniskajos pētījumos un turpina attīstīties, veidojot kopā ar atbilstošoprogrammnodrošinājumu jaunu metodi, kas sevī ietver tādas universālaszinātniskās pētīšanas metodes kā novērojumu, eksperimentu, modelēšanu,sistēmanalīzi, jo, veicot skaitļošanas eksperimenta ciklu uz modernās datortehnikasbāzes, tiek izmantota visa uzkrātās informācijas bāze, kas radīta ariepriekšminētajām universālajām pētīšanas metodēm. Turklāt pēdējā laikā sakarā arjaudīgu datoru izveidošanu var runāt par jaunas universālas metodes rašanoszinātniskās informācijas ieguvei – tā ir jau esošo un arvien pieaugošo plašoinformācijas masīvu korelatīvā datoranalīze. Tādējādi “<strong>dators</strong>” interpretējams kā
Priekšvārds. Grāmatas struktūra 5izziņas instruments. Taču <strong>dators</strong> ir ne tikai instruments objektīvi jaunu zināšanuieguvei zinātniskās pētīšanas procesā, bet var kļūt arī par efektīvu instrumentumācīšanas procesā, kurā mācāmais iegūst subjektīvi jaunas zināšanas. Šāda pieejamācīšanai ļauj tuvināt mācību procesu pētīšanas procesam, būtisko paaugstinotskolēnu mācīšanās motivāciju.• Ar mācību satura izstrādi saistītajiem pētījumiem integrēto kursu sakarājābalstās ne tikai uz jau uzkrātās pieredzes atsevišķo mācību priekšmetu kursuveidošanā, bet arī uz “Izzināšanas gadu tūkstošu” uzkrāto pieredzi. Tieši šīspieredzes bāze rada iespēju paplašināt izvēles robežas, veidojot jauno “mācībusaturu”. Šāda jautājuma nostādne saistīta ar to, ka metodiski pārbaudītā pieejaatsevišķo mācību priekšmetu kursu izveidei būtiski sašaurina mācību procesāaplūkojamo problēmu loku, neskarot praktisko problēmu komplekso analīzi unevolūciju, kas rodas civilizācijas attīstības gaitā. Rīkojoties atbilstoši šai tēzei,integrētā kursa “Dabaszinātnes” veidošanā un tai sekojošajā šī priekšmetamācīšanā neizbēgami būs jāiziet ārpus tā problēmu lokā, kas ietver tikaidabaszinātņu problēmas. No metodiskā viedokļa tas ļauj nostiprināt mācību saikniar dzīvi un tātad – paaugstināt arī skolēnu motivāciju, jo skolēnu interese pardabaszinātnēm pēdējā laikā ievērojami sarukusi. To var izskaidrot tādējādi, kazinātnes, tehnikas un tehnoloģiju attīstības rezultāti pēdējās desmitgadēs navpietiekami atspoguļoti mācību kursos. Turklāt skolēnu intereses mazināšanās pardabaszinātņu cikla mācību priekšmetiem un tai sekojošā mācību laikasamazināšana šo priekšmetu apguvei izraisa mācību satura vienkāršošanu un patnoplicināšanu.Pamatojoties uz rekomendēto pieeju, sastādīts Integrētā aptverošā kursa“Dabaszinātnes” tematiskais plāns. Mūsuprāt, šādam kursam jāaptver visi mācībuposmi sākumskolā, pamatskolā un vidusskolā un tam jāsavienojas ar profesionālāsizglītības programmām augstskolā, tādējādi aptverot visus nepārtrauktās izglītībasposmus.Grāmatā sniegto hronoloģiju struktūra daļēji atbilst tematiskā plānastruktūrai. Hronoloģiju materiāla atlase galvenokārt notikusi, vadoties atbilstošiinformācijas pilnveidošanas principam, lai papildinātu to informāciju, ko izmantotradicionālo mācību priekšmetu apguvē, jo jaunu kursu izveide saistīta ar mācībuprocesā aplūkojamās informācijas sistēmas kritisku un detalizētu izskatīšanu.
6Priekšvārds. Grāmatas struktūraGrāmatas struktūraGrāmatas pamatu veido divas hronoloģijas, kas viena otru papildina –hronoloģija Informācijas tehnoloģiju attīstība un hronoloģija Dabaszinātņu attīstība undaži tehnikas sasniegumi. Hronoloģijas sastādītas, ietverot tajās faktus, kas datētipirms 8 mlj gadu, cilvēka evolūcijas periodu, Cilvēces priekšvēsturi, civilizācijasattīstību līdz XXI gadsimta sākumam, kā arī Dabaszinātņu, tehnikas un tehnoloģijuattīstības prognozi līdz XXI gadsimta beigām. Iepriekšminētās hronoloģijas pardabaszinātņu un informācijas tehnoloģiju attīstību un izraudzītiem tehnikassasniegumiem papildinātas ar to literatūras un kinomākslas darbu hronoloģiju, kuriiekļaujas žanrā Zinātniskā fantastika. Zinātniskās fantastikas žanra darbi ļauj veidotpriekšstatu par civilizācijas nākotnes prognozēšanu dažādos šī žanra attīstībasposmos.Hronoloģija Informācijas tehnoloģiju attīstība sadalīta periodos, kuri atbilstinformācijas revolūcijām civilizācijas attīstības gaitā. Katra no sešām notikušajāminformācijas revolūcijām īsi raksturota tieši hronoloģijā. Informāciju tehnoloģijuattīstības analīze liecina, ka cilvēku sabiedrība visā savā attīstības laikā ir bijusiinformatīva, un tas, mūsuprāt, noliedz visai izplatīto uzskatu, ka informatīvassabiedrības veidošanās notiek tikai mūsdienās.Hronoloģijā Dabaszinātņu attīstība un daži tehnikas sasniegumi sadalījumsperiodos veikts atbilstoši vēsturiskajai periodizācijai un ietver šādus periodus –Senos laikus, Viduslaikus, Jaunos laikus un Jaunākos laikus. Par katra perioda sākumu(beigām) nosacīti izraudzīts atbilstošais gadsimta vai tūkstošgades sākums (beigas),pie tam perioda sākums (beigas) nav saistīts ar kādu vēsturisku notikumu.Katrs hronoloģijas raksts ietver dabaszinātņu atklājuma vai tehnikassasnieguma datumu, zinātnieka vai izgudrotāja uzvārdu un dzīves datus (ja tādi irzināmi), kā arī zinātniskā atklājuma vai tehniskā izgudrojuma īsu aprakstu. Pieuzvārda norādīta arī dabaszinātnes vai tehnikas nozare, ar kuru saistāmi zinātniekaievērojamākie darbi. Pielikumā ievietots Personu rādītājs, kurā zinātnieku uzvārdisniegti alfabēta secībā atbilstoši katram vēsturiskajam periodam (hronoloģijā
Priekšvārds. Grāmatas struktūra 7Dabaszinātņu attīstība un daži tehnikas sasniegumi) vai arī katram informācijasrevolūcijas periodam (hronoloģija Informācijas tehnoloģiju attīstība).Grāmatā iekļauts Integrētā aptverošā kursa “Dabaszinātnes” tematiskais plāns.Tematiskais plāns sastādīts, pamatojoties uz informācijas tehnoloģiju undabaszinātņu attīstības mūsdienu tendenču analīzi laikposmam, kas ietver visucivilizācijas attīstības vēsturi. Analizējot zinātnes un tehnoloģiju attīstībastendences, izmantota arī grāmatā sniegtajās hronoloģijās esošā informācija.Tematiskais plāns kopumā ir pamats tālākajiem pētījumiem mācību satura undabaszinātņu integrēto kursu izstrādēm visiem nepārtrauktās izglītības posmiem –sākumskolai, pamatskolai un vidusskolai, kā arī mācību satura saskaņošanai unpēctecības nodrošināšanai vidusskolā un augstskolā.Kursa tematisko plānu un tā atsevišķas nodaļas, kā arī grāmatā sniegtohronoloģijās ietverto informāciju jau tagad iespējams izmantot atsevišķudabaszinātņu cikla priekšmetu mācīšanā gan pamatskolas, gan vidusskolas kursos.Nodaļā Īsa terminu vārdnīca sniegts to terminu skaidrojums, kurus neizmantodabaszinātņu cikla tradicionālo kursu izveidē (Prognozēšana. Futuroloģija. Zinātniskāfantastika), kā arī informācijas tehnoloģiju attīstības analīzē (Valodas. Rakstība.Numerācija. Skaitīšana. Skaitīšanas sistēmas). Veidojot hronoloģiju, principiālinozīmīgi ir priekšstati par notikumu datēšanas precizitāti, sevišķi tas attiecināmsnotikumiem, kurus no mūsdienām šķir vairākas tūkstošgades. Tādēļ vārdnīcāiekļauti to terminu skaidrojumi, kuri attiecas uz datēšanas metodēm, tajā skaitā uzdiskutablām (Datēšana. Hronoloģija).Lai atvieglotu avotu meklēšanu grāmatas veidošanā Izmantotos izziņas avotusarakstam ir tematiskā rubrikācija, kas atspoguļojas grāmatas Satura rādītājā.Literatūras sarakstā ietverti informācijas avoti, kuros informācijas materiālais nesējsir ne tikai papīrs, bet arī multimediju izdevumi un avotu web-adreses Internet tīklā.Jāatzīmē, ka web-saitu un to atsevišķu nodaļu vidējais “dzīves laiks”, pēc ASVKongresa bibliotēkas vērtējuma, ir apmēram 90 dienas, tādēļ dažas adreses var būtmodificētas, un to atrašanai jāizmanto vispāratzītās informācijas meklēšanasmetodes un informācijas meklēšanas portāli.
8Priekšvārds. Grāmatas struktūra* * * * *Autors izsaka pateicību šīs grāmatas zinātniskajam redaktoram un tulkotājamlatviešu valodā, Latvijas universitātes lektoram Jānim Krūmiņam, kura rūpīgaisun pedantiskais darbs veicināja grāmatas satura pilnveidošanu un bagātināšanu.Autors izsaka pateicību recenzentiem par viņu izteiktajām piezīmēm un pargrāmatas satura konstruktīvu kritiku: Dr.Sc.Comp. Mārim Vītiņam, zinātniskipētnieciskā institūta “Rīgas informācijas tehnoloģijas institūts” mācību direktoram,un Dr.Phys. Nikolajam Ustinovam, izņēmuma “Baltijas InformācijasTehnoloģijas” (“B.I.T. Hi-Tech Group”) direktoram.* * * * *Autors apzinās, ka rekomendēta pieeja vienota dabaszinātņu kursa veidošanaivar būt diskutabla un tādēļ būs pateicīgs par jebkuriem aizrādījumiem attiecība uzdarba saturu, grāmatas uzbūvi kopumā, kā arī uz atsevišķu tās nodaļu izveidi.Izteiktos aizrādījumus, izteikumus un konstruktīvu kritiku autors ievēros,veidojot grāmatas nākošo izdevumu, kā arī izstrādājot konkrētus mācību kursusatbilstoši darbā formulētajai pieejai.Lūgums sūtīt aizrādījumus un ieteikumus uz adresi:sergey.pavlov@modulus.lv
Satura rādītājsPriekšvārds . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3Grāmatas struktūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6Integrētā aptveroša kursa “Dabaszinātnes” tematiskais plāns . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9Cilvēces priekšvēsture (apm. 8 mlj gadu tālā pagātnē – IV g. tūkst. beigas p.m.ē.) . . . . . . . . . . . . 17Informācijas tehnoloģiju attīstība (apm. pirms 50 tūkst. gadu – XXI gs. sāk.) . . . . . . . . . . . . . . . . 22I informācijas revolūcija (apm. pirms 50 tūkst. gadu līdz III g. tūkst. p.m.ē.) . . . . . . . . . . . . . 22II informācijas revolūcija (no IV g. tūkst. sāk. p.m.ē. līdz XV gs. beigām m.ē.) . . . . . . . . . . . 25III informācijas revolūcija (pēc XV gs. vidus) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37IV informācijas revolūcija (pēc XIX gs. pēdējā cet. ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47V informācijas revolūcija (pēc XX gs. vidus) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60VI informācijas revolūcija (pēc 1990-to g. sāk.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 83Dabaszinātņu attīstība un daži tehnikas sasniegumi(V g. tūkst. beigas p.m.ē. – XXI gs. sāk.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 90Senie laiki (V g. tūkst. beigas p.m.ē. – V. gs. beigas p.m.ē.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 90Viduslaiki (V. gs. beigas p.m.ē. – XV gs. beigas) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 110Jaunie laiki (XV gs. beigas – XIX gs. beigas)XVI – XVII gs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128XVIII gs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 144XIX gs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162Jaunākie laiki (XIX gs. beigas – XXI gs. sāk.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203Dabaszinātnes, tehnikas un tehnoloģiju attīstības prognoze (XXI gs. sāk. – XXI gs. beigas) . . . 240Zinātniskā fantastika (XIX gs. beigas – XXI gs. sāk.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 247Personvārdu rādītājs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 257Informācijas tehnoloģiju attīstība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 257II informācijas revolūcija (no IV g. tūkst. sāk. p.m.ē. līdz XV gs. beigām m.ē.) . . . . . . . . 257III informācijas revolūcija (pēc XV gs. vidus) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 257IV informācijas revolūcija (pēc XIX gs. pēdējā cet. ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258V informācijas revolūcija (pēc XX gs. vidus) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258VI informācijas revolūcija (pēc 1990-to g. sāk.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 259Dabaszinātņu attīstība un daži tehnikas sasniegumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 260Senie laiki (V g. tūkst. beigas p.m.ē. – V. gs. beigas p.m.ē.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 260Viduslaiki (V. gs. beigas p.m.ē. – XV gs. beigas) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 261Jaunie laiki (XV gs. beigas – XIX gs. beigas)XVI – XVII gs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 262XVIII gs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 264XIX gs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 265Jaunākie laiki (XIX gs. beigas – XXI gs. sāk.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269Zinātniskā fantastika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 272Īsa terminu vārdnīca . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273Datēšana. Hronoloģija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273Informācija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274Valodas. Rakstība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274Numerācija. Skaitīšana. Skaitīšanas sistēmas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275Prognozēšana. Futuroloģija. Zinātniskā fantastika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276Izmantoto izziņas avotu saraksts . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277Zinātniski populāri laikraksti un žurnāli . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277Zinātniski populāras TV programmas un TV kanāli . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
288Satura rādītājsInformācijas meklēšanas sistēmas Internet tīklā . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277Enciklopēdijas. Vārdnīcas. Rokasgrāmatas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277Vēsturisko notikumu hronoloģijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278Integrētā pieeja civilizācijas evolūcijai.Vēstures un kultūras notikumu hronoloģijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278Valodas. Rakstība . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278Māksla – pasaules mākslinieciskās apgūšanas valoda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279Dabaszinātnes. Dabaszinātņu nozares. Tehnika. Tehnoloģija . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279Matemātika – dabaszinātņu valoda.Modelēšana. Skaitļošanas eksperiments. Sistēmanalīze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280Dabaszinātnes un izglītība. Modelēšana. Integrētie kursi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281Aviācija. Raķešu un kosmiskās tehnoloģijas. Astronomija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 282Skaitļošanas tehnikas elementu bāze. Dators un datortehnoloģijas . . . . . . . . . . . . . . 283Datoru programmnodrošinājums . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284Telekomunikāciju un tīkla tehnoloģijas.Telegrāfs. Telefons. Radio. Televīzija. Mobilie sakari. Datortīkli. Internet . . . . . . 284Fotogrāfija. Kinematogrāfs. Skaņas ieraksts . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 285Grāmatu iespiešana. Izdevniecību un poligrāfiskās tehnoloģijas . . . . . . . . . . . . . . . . 285Prognozēšana. Futuroloģija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 286Fantastika. Zinātniskā fantastika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 286Sergejs PavlovsDABASZINĀTNES:darbība, modelēšana, <strong>dators</strong>(Izzināšanas gadu tūkstoši un mācību saturs)Eksperimentāls zinātniski metodisks un mācību līdzeklisAutorizēts tulkojums no oriģinālizdevuma krievu valodāGalvenais redaktors: S.PavlovsRedaktori: J.Krūmiņš, N.ZažiginaRādītāju redaktore: N.ZažiginaDatorgrafika un salikums: S.PavlovsDatorievadīšana: S.Pavlovs, N.ZažiginaKorektore: A.AsareInsight ® . Akadēmiķa Keldiša ielā 6–52, Rīgā, LV-1082.Reģistr. Nr. 2-0422.Formāts 60x90/16. Ofsetpapīrs 80 g/m 2 . Ofsetspiedums. 18,0 iespiedl.SIA “Madonas poligrāfists”.Saieta laukums 2, Madona, LV-4801.