Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄtes raksti nr. 18 (313) , 2007 ...
Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄtes raksti nr. 18 (313) , 2007 ...
Latvijas LauksaimniecÄ«bas universitÄtes raksti nr. 18 (313) , 2007 ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I. Šematoviča et al. Slaucamo govju dzemdes morfoloģija pēcdzemdību periodārada neitrofīlo leikocītu infiltrāciju dziedzeru slānīun dzemdes lumenā. Neitrofīlie leikocīti fagocitēmikroorganismus, un arī limfocīti un eozinofīlie leikocītivar piedalīties iekaisuma reakcijā (Bondurant, 1999).Klīniski involūcijas procesa norise un arī dzemdesiekaisuma raksturs tiek noteikts pēc lohiju un/vaiizdalījumu rakstura, bet histoloģiskajos izmeklējumosto vērtē pēc patoloģisko izmaiņu pakāpes dzemdesaudos. Tādējādi dzemdes gļotādas virsmas epitēlijaatdalīšanās un mērenu neitrofīlo leikocītu un limfocītuinfiltrācija lamina propria tiek apzīmēta par viegluendometrītu. Viegla endometrīta gadījumos vērojamaatsevišķu endometriālo dziedzeru deģenerācija unto epiteliālo šūnu nekroze (Javed, Khan, 1991). Parvidēja smaguma endometrītu tiek apzīmēti gadījumi,kad bez iepriekšminētajām pazīmēm vērojamablīva limfocītu un plazmocītu infiltrācija dzemdesdziedzeru slānī un fibroblastu proliferācija ap dažiemendometrija dziedzeriem. Šajā gadījumā atrodama arīperiglandulāra un perivaskulāra leikocītu infiltrācija(Bonnett et al., 1991), kā arī atsevišķu endometriālodziedzeru deformācija un to cistiska pārveidošanās(Javed, 1991).Joprojām nav vienota uzskata par to, kā norisināsslaucamo govju organisma aizsardzības procesidzemdes gļotādā involūcijas periodā. Latvijā ir veiktigovs endometrija morfoloģijas pētījumi govīm–donoriem saistībā ar hormonālo statusu un procesiemolnīcās (Антане, 1990) un dzemdes histomorfoloģiskiepētījumi slaucamām govīm pēcatnešanās periodā(Емельянова, 1974).Mūsu pētījuma mērķis bija pētīt govs dzemdesgļotādas morfoloģiskās pārmaiņas pēcatnešanāsperiodā.Materiāls un metodesPētījumā iekļautas desmit <strong>Latvijas</strong> brūnās (LB)šķirnes govis no LLU MPS „Vecauce” slaucamo govjuganāmpulka novietnes „Līgotnes” 2004./2005. gadaziemas periodā. Dzemdes gļotādas un zemgļotādasdziedzeru slāņa biopsijas paraugi ņemti pirmajānedēļā pēc atnešanās no govju grūsnā dzemdes raga,lai noskaidrotu iespējamās iekaisuma izmaiņas.Manipulāciju atkārtojām pēc 4 nedēļām, t.i., 5. nedēļā,kad fizioloģiski ir beidzies involūcijas process.Dzemdes gļotādas biopsija veikta ar oriģinālubiopsijas instrumentu, kas ražots Dānijas uzņēmumā„Kruuse”. Pēc audu paraugu iegūšanas tos ievietojaneitrālā 10% formalīna šķīdumā, pH – 7.5 (Humason,1967). Histoloģiskie izmeklējumi veikti RīgasStradiņa universitātes Anatomijas un antropoloģijasinstitūta Morfoloģijas laboratorijā. Govju dzemdesaudu paraugi tika atūdeņoti, attaukoti un ieslēgtiparafīna blokos, griezti ar mikrotomu, krāsoti areozīnu un hematoksilīnu (Aughey, Frye, 2001) unizmeklēti ar gaismas mikroskopu „Leica BME”.Dzemdes satura mikrobioloģiskie izmeklējumiveikti LLU Biotehnoloģijas un veterinārmedicīnaszinātniskā institūta „Sigra” mikrobioloģijaslaboratorijā. Mikrobioloģiskie izmeklējumi veiktipēc vispārpieņemtām standartmetodēm LVS ISO72<strong>18</strong>:1996 un LVS NE ISO 6887-1:1999, kā arīLVS NE ISO 4833:2003 L.Datu statistiskajā apstrādē lietots Stjudenta t testsvienas paraugkopas analīzei, Vilkinsona tests divusaistītu paraugkopu analīzei (Paura un Arhipova,2002), nelineārās un lineārās regresijas modeļi, kā arīdivfaktoru un daudzfaktoru korelācija (Arhipova unBāliņa, 2003).Rezultāti un diskusijaSlaucamo govju dzemdes dobuma gļotādasbiopsijas paraugos, kas ņemti pirmajā nedēļā pēcatnešanās, tika konstatēta bazālo šūnu hiperplāzija,perēkļveida (1.a att.), zemepitēlija (1.b att.) un difūziendometrijā (1.c att.) pilnasinīgi asisnsvadi, tūskadzemdes audos (1.d att.), bet atsevišķos paraugos –erozīva gļotādas virsma.Četras nedēļas pēc atnešanās joprojām bijavērojama asinsvadu pilnasinība dzemdes gļotādā,izteikta neitrofīlo leikocītu, limfocītu un makrofāguinfiltrācija ap dziedzeru izvadiem un dziedzeruproliferācija. Atsevišķos paraugos bija vērojamiizveidojušies limfoīdie mezgliņi dziedzeru slānī(1.e att.). Trijām govīm, kurām pirmajā nedēļā pēcatnešanās dzemdes saturā bija konstatēti Staphylococcusģints mikroorganismi, četras nedēļas vēlāk atradaintensīvu iekaisuma šūnu infiltrāciju dzemdes audos, laigan otrajā baktereoloģiskās izmeklēšanas reizē (četrasnedēļas pēc dzemdībām) infekcijas ierosinātāji minētogovju dzemdes satura paraugos netika konstatēti. Citiautori intensīvu iekaisuma šūnu infiltrāciju dzemdesgļotādas dziedzeru slānī dzemdes involūcijas periodākonstatējuši tikai 25% gadījumu (Bonnett et al., 1991),citi – vairāk nekā 30% gadījumu (Емельянова, 1974).Visām izmeklētajām govīm dažādās kombinācijāskonstatēja plaša spektra mikroorganismu asociācijas,79% gadījumu izdalot Echerichia coli, 63% –Staphylococcus aureus, 58% – Enterococcus faecalis,38% – Bacillus sp., 33 % – Staphylococcus sp., 33%– Micrococcus sp., 8% – Proteus vulgaris, 8% – βhemolizējošā Streptococcus ģints mikroorganismus,8% – Bacillus lichteniformis, un 8% – Hafnia alvei.Neitrofīlo leikocītu infiltrācijas pakāpe dzemdesgļotādā pirmajā nedēļā pēc atnešanās attēlota ar lineārāsregresijas modeli, ņemot vērā dzemdību laikā dzemdesdobumā iekļuvušo mikroorganismu daudzumu (skat.2. att.). Jāpiemin arī, ka infiltrācijas amplitūda starpatsevišķām govīm nebija būtiski atšķirīga (p>0.05).Savukārt četras nedēļas pēc atnešanās vērojamasļoti plaša iekaisuma šūnu infiltrācijas intensitātesatšķirības (p