I. Līpenīte, A. Kārkliņš Pētījumi par NPK bilanci zemnieku saimniecībā “Terēni”2. att. NPK akumulācija ražā un iznesas sadalījums (vidēji 1999.–2003. g.).Fig. 2. NPK removal by crops’ yield, in 1999-2003 on average.3. att. NPK Lauka bilance saimniecībā.Fig. 3. NPK Soil surface balance.bija ievērojami mazāka. To ienesa praktiski līdzinājāsiznesai ar izaudzētās ražas daļu, kura tika novāktano lauka. Tikai 2003. gadā, palielinoties izmantotomēslošanas līdzekļu daudzumam, fosfora bilancesasniedza 15.7 kg ha -1 P 2O 5, bet kālija bilance –38.9 kg ha -1 K 2O. Vidēji pētījumu periodā Laukabilance slāpeklim bija 81.8, fosforam – 3.8, unkālijam – 16.9 kg ha -1 , bet šo augu barības elementuizmantošanas efektivitāte (iznesa/ienesa) – attiecīgi41.2, 86.9 un 59.9%.Augu barības elementu ienesu saimniecībā veidojagalvenokārt tikai iepirktie minerālmēsli (2. tabula).Tie veidoja vairāk nekā 98% no kopējās NPK ienesas,kas vidēji 5 gados bija 134.4 kg ha -1 N, 26.1 kg ha -1P 2O 5un 38.0 kg ha -1 K 2O. Šī tendence saglabājāsvisā pētījumu perioda laikā. Ar citiem iepirktajiemmateriāliem ienesa, rēķinot uz 1 ha LIZ, bija niecīga:ar iepirkto lopbarību 0.46 kg N un 0.28 kg P 2O 5, ariepirkto sēklu 0.20 kg N, 0.09 kg P 2O 5un 0.06 kgK 2O. Arī bioloģiski saistītā slāpekļa daļa ienesā bijaļoti maza – tikai 0.45 kg ha -1 . Savukārt NPK iznesuno saimniecības galvenokārt veidoja realizētajāaugkopības produkcijā esošie augu barības elementukrājumi: no kopējās slāpekļa iznesas tie bija 93%, betno fosfora un kālija iznesas – 98%. Vislielākā NPKiznesa no hektāra ar pārdotajiem kviešu un miežugraudiem, cukurbietēm un rapsi bija 2002. gadā –61.1 kg N, 27.0 kg P 2O 5un 21.4 kg K 2O, kas divkārtpārsniedza iznesu 1999. gadā, kad tika realizēti tikaikvieši un cukurbietes. Pētījumu laikā vidēji gadā no1 ha LIZ ar realizēto ražas daļu iznesa 35.0 kg N,15.5 kg P 2O 5un 15.4 kg K 2O. No lopkopības nozaresrealizētā produkcija bija cūkgaļa un 1999. g. arīsivēni, taču produkcijas apjomi nebija lieli, tāpēc NPKiznesa ar to, pārrēķinot uz ha LIZ, bija tikai 1.3 kg N,1.3 kg P 2O 5un 0.3 kg K 2O. Izskaitļotie slāpekļazudumi kūtsmēslu uzkrāšanas un uzglabāšanas laikāveidoja vidēji 2 kg ha -1 . Kopējā slāpekļa, fosforaun kālija iznesa no saimniecības vidēji gadā bija37.5 kg ha -1 N, 15.7 kg ha -1 P 2O 5un 15.6 kg ha -1 K 2O.12LLU Raksti <strong>18</strong> (<strong>313</strong>), <strong>2007</strong>; 9-16
I. Līpenīte, A. Kārkliņš Pētījumi par NPK bilanci zemnieku saimniecībā “Terēni”2. tabula / Table 1NPK ienesas un iznesas struktūra Saimniecības bilancē, vidēji 1999.–2003. g., kgNPK input and output variables in Farm gate balance, kg, in 1999-2003 on averageRādītājs / Variable N P 2O 5K 2OIENESA / INPUTAr minerālmēsliem / Mineral fertilizers 52 914 10 228 15 074Ar sēklu un stādāmo materiālu / Purchased seed 81 36 25Ar iepirkto lopbarību / Purchased feedstuffs <strong>18</strong>1 110 0Ar iepirktiem dzīvniekiem / Purchased animals 8 3 1N bioloģiskā fiksācija / Biologically fixed N 178 – –Kopā / Total 53 362 10 377 15 100IZNESA / OUTPUTAr realizēto augkopības produkciju / Sold crop products 13 880 6138 6129Ar realizēto lopkopības produkciju / Sold animal products 196 79 20Zudumi no lopkopības / Barn losses 682 35 53Kopā / Total 14 758 6252 62024. att. NPK Saimniecības bilance.Fig. 4. NPK Farm–gate balance.Visā pētījumu perioda laikā saimniecībā “Terēni”ienākusī augu barības elementu masa pārsniedza toiznesu no saimniecības (4. att.). Periodā no 1999. līdz2002. gadam fosfora uzkrājums veidojās neliels, pietam 2001. g. fosfora Saimniecības bilance bija patnegatīva – -0.7 kg ha -1 P 2O 5. Arī kālija Saimniecībasbilance sāka palielināties tikai perioda beigās, kadtā sasniedza 50.2 kg ha -1 K 2O. Slāpekļa ienesasaimniecībā bija ievērojami lielāka par tā iznesu, unšai sakarībai bija tendence pieaugt, jo palielinājāsslāpekļa minerālmēslu izmantošanas apjoms.Slāpekļa Saimniecības bilance 2003. gadā sasniedza143.8 kg ha -1 N. Līdz ar to šajā gadā saimniecībākonstatēta ļoti zema slāpekļa izmantošanās efektivitāte– tikai 14% no ienestā slāpekļa pārgāja realizētajāprodukcijā salīdzinājumā ar 2000. gadu, kad slāpekļaproduktīvā izmantošanās sasniedza 52%. Vidēji1999.–2003. gadā Saimniecības bilance slāpeklimbija 97.2, fosforam – 10.4 un kālijam – 22.4 kg uz1 ha LIZ.Saimniecībā izaudzētā augkopības produkcijanetika pilnībā realizēta, bet veidoja nozīmīgulopbarības daļu. 3. tabulas dati raksturo augkopībasprodukcijā uzkrātās galveno augu barības elementumasas izlietojumu saimniecībā. Saimniecībasiekšējā apritē nonāca ap 39% no slāpekļa, fosfora unkālija, kas atradās pašu izaudzētajā sēklā, pakaišiemparedzēto salmu masā un lopbarībai izmantotajāaugkopības produkcijas daļā. Lopbarībā koncentrējāslielākā daļa no šīs NPK masas: 86.6% N, 87.5% P 2O 5un 72.4% K 2O. Tā kā saimniecība bija specializējusiescūkkopībā un iegūto pienu izmantoja tikai vietējamLLU Raksti <strong>18</strong> (<strong>313</strong>), <strong>2007</strong>; 9-1613
- Page 3 and 4: M. Ausmane, I. Melngalvis Augsnes p
- Page 5 and 6: M. Ausmane, I. Melngalvis Augsnes p
- Page 7 and 8: M. Ausmane, I. Melngalvis Augsnes p
- Page 9 and 10: M. Ausmane, I. Melngalvis Augsnes p
- Page 11 and 12: I. Līpenīte, A. Kārkliņš Pēt
- Page 13: I. Līpenīte, A. Kārkliņš Pēt
- Page 17 and 18: I. Līpenīte, A. Kārkliņš Pēt
- Page 19 and 20: N. Bastienė, V. Šaulys Maintenanc
- Page 21 and 22: N. Bastienė, V. Šaulys Maintenanc
- Page 23 and 24: N. Bastienė, V. Šaulys Maintenanc
- Page 25 and 26: N. Bastienė, V. Šaulys Maintenanc
- Page 27 and 28: T. Rakcejeva et al. Biological Valu
- Page 29 and 30: T. Rakcejeva et al. Biological Valu
- Page 31 and 32: T. Rakcejeva et al. Biological Valu
- Page 33 and 34: T. Rakcejeva et al. Biological Valu
- Page 35 and 36: T. Rakcejeva et al. Biological Valu
- Page 37 and 38: D. Jonkus, L. Paura Govju piena pro
- Page 39 and 40: D. Jonkus, L. Paura Govju piena pro
- Page 41 and 42: D. Jonkus, L. Paura Govju piena pro
- Page 43 and 44: D. Jonkus, L. Paura Govju piena pro
- Page 45 and 46: D. Jonkus, L. Paura Govju piena pro
- Page 47 and 48: J. Zagorska et al. Baktericīdo vie
- Page 49 and 50: J. Zagorska et al. Baktericīdo vie
- Page 51 and 52: J. Zagorska et al. Baktericīdo vie
- Page 53 and 54: M. Pilmane et al. Investigation of
- Page 55 and 56: M. Pilmane et al. Investigation of
- Page 57 and 58: M. Pilmane et al. Investigation of
- Page 59 and 60: M. Pilmane et al. Investigation of
- Page 61 and 62: I. Šematoviča et al. Slaucamo gov
- Page 63 and 64: I. Šematoviča et al. Slaucamo gov
- Page 65 and 66:
D. Keidāne, E. Birģele Hematoloģ
- Page 67 and 68:
1. tabula / Table 1Hematoloģiskie
- Page 69 and 70:
3. tabula / Table 3Hematoloģiskie
- Page 71 and 72:
D. Keidāne, E. Birģele Hematoloģ
- Page 73 and 74:
O. Kozinda, Z. Brūveris Rentgenomo
- Page 75 and 76:
O. Kozinda, Z. Brūveris Rentgenomo
- Page 77 and 78:
O. Kozinda, Z. Brūveris Rentgenomo
- Page 79 and 80:
G. Pavlovičs et al. Saldā ķirša
- Page 81 and 82:
G. Pavlovičs et al. Saldā ķirša
- Page 83 and 84:
LLU Raksti 18 (313), 2007; 81