Smagiemetāli /HeavymetalsI. Gemste et al. Smago metālu plūsmas notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas procesā1. tabula / Table 1Smago metālu gada vidējā koncentrācija un to attīrīšanas pakāpe notekūdeņosThe average annual concentration of heavy metals and its treatment level in waste waterKoncentrācija notekūdeņos, mg l -1 /Concentration in wastewater, mg l -1ieplūdes / inflowsvidēji sešupilsētunotekūdeņuBAI* / in wastewater BTP* ofsix towns onaveraget.sk. RīgasnotekūdeņuBAI /includingthe Rigawastewater BTPizplūdes / outflowsvidēji astoņupilsētunotekūdeņuBAI / in wastewater BTP ofeight towns onaverage* – bioloģiskās attīrīšanas iekārta / biological treatment plant** – bez Liepājas notekūdeņu BAI / without the Liepaja waste water BTPt.sk. RīgasnotekūdeņuBAI /includingthe Rigawaste waterBTPNotekūdeņu attīrīšanaspakāpe, % / Waste watertreatment level , %vidēji sešupilsētunotekūdeņuBAI / in wastewater BTP ofsix towns onaveraget.sk. RīgasnotekūdeņuBAI /includingthe Rigawaste waterBTPCd 0.0014 0.0007 0.0007** 0.00015 50** 79Cr 0.019 0.021 0.0027 0.0026 86 88Cu 0.091 0.10 0.047 0.069 48 31Hg 0.0046 – 0.0001 – 78 –Ni 0.012 0.011 0.0086 0.0083 28 24Pb 0.015 0.014 0.006 0.0042 60 70Zn 0.31 0.35 0.069 0.094 78 73nodrošināt uzņēmumos esošo ražošanas notekūdeņupriekšattīrīšanas iekārtu efektīvu funkcionēšanu unjaunu šo iekārtu izveidošanu.Bez tam vēl pilsētu komunālos notekūdeņus ar smagajiemmetāliem piesārņo lietus notekūdeņi. Savukārtatmosfērā un pēc tam nokrišņos smagie metāli nonākgalvenokārt no energosaimniecības (katlu mājas, kasizmanto fosilo kurināmo) un transporta. Nokrišņu ūdeņi,pirms tie nonāk kopējā kanalizācijas sistēmā, vēl tiek„bagātināti” ar putekļveidīgiem nosēdumiem, un līdz arto nokrišņu ūdeņos smago metālu koncentrācija varbūt samērā augsta. Pēc Rīgas pilsētas pašvaldībasuzņēmuma „Rīgas ūdens” speciālistu novērojumiem,2000. gada pavasarī Rīgas ielu sniega ūdeņos smagometālu koncentrācija vidēji bija: Cd – 0.015, Cr – 0.1, Cu– 0.9, Ni – 0.12, Pb – 0.34 un Zn – 1.6 mg l -1 [6.]. Šīskoncentrācijas 5–24 reizes pārsniedza attiecīgo smagometālu vidējās koncentrācijas Rīgas komunālajosnotekūdeņos.Smago metālu koncentrāciju skaidrošanai lietusnotekūdeņos būtu nepieciešams veikt plašākus unilglaicīgākus novērojumus vairākās pilsētās. Tas ļautuizvērtēt, cik aktuāla atsevišķās <strong>Latvijas</strong> pilsētās ir lietusnotekūdeņu speciālas kanalizācijas sistēmas būvniecība,jo tās atslogotu notekūdeņu BAI darbību,paaugstinātos notekūdeņu attīrīšanas pakāpe,samazinātos smago metālu koncentrācija dūņās u.c.Smago metālu vidējās koncentrācijas izplūdesnotekūdeņos visās apsekotajās BAI ir samazinājušāsapmēram 1.5–6 reizes, salīdzinot ar ieplūdes notekūdeņiem(1. tabula).Visaugstākās visu smago metālu (izņemot Cu)koncentrācijas ir Kuldīgas BAI izplūdes notekūdeņos.Arī Ventspils BAI izplūdes notekūdeņos ir samērāaugstas Ni un Pb, bet Rīgas notekūdeņu BAI – Cukoncentrācija.Pašlaik Latvijā izplūdes notekūdeņiem nav noteiktivalstī vienoti smago metālu limitējošie koncentrācijunormatīvi. Atbilstoši MK 22.04.1997. noteikumiem Nr.155 (bija spēkā līdz 30.12.2003.) šīs limitējošāskoncentrācijas bija norādītas katras notekūdeņu BAIūdens lietošanas atļaujā, ko izsniedza reģionālās videspārvaldes. (Pašlaik šo kārtību reglamentē MK 26.07.2002.noteikumi Nr. 294 [4.]). Kā liecina savāktā informācija,visās apsekotajās BAI smago metālu koncentrācijaizplūdes notekūdeņos bija ievērojami mazāka par ūdenslietošanas atļaujās uzrādītām limitējošām koncentrācijām.Tomēr smago metālu koncentrācijas izplūdes notekūdeņosLatvijā ir samērā augstas. Tā, piemēram, RīgasBAI izplūdes notekūdeņos kopējā septiņu smago metālukoncentrācija vidēji gadā bija 0.180 mgl -1 , betStokholmas triju notekūdeņu BAI tā attiecīgi bija tikai0.022–0.044 mg l -1 jeb apmēram 4–8 reizes mazāk [8].Tā kā izplūdes notekūdeņus ievada virszemesūdeņos (parasti upēs vai jūrās), tad svarīgi salīdzinātsmago metālu koncentrācijas izplūdes notekūdeņos aršo metālu robežlielumiem pieņemošajos saldūdeņos unsālsūdeņos, kas noteikti MK 12.03.2002. noteikumosNr. 118 [9.]. Pēc tā var spriest, cik lielā mērā izplūdesnotekūdeņi var paaugstināt metālu koncentrācijasvirszemes ūdeņos.60 LLU Raksti 12 (308), 2004; 58-66 1-18
I. Gemste et al. Smago metālu plūsmas notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas procesāNo apsekotajām pilsētām tieši Baltijas jūrā izplūdesnotekūdeņus ievada Rīgas, Liepājas un Ventspilsnotekūdeņu BAI. Salīdzinot šo notekūdeņu BAI smagometālu gada vidējās koncentrācijas ar MK 12.03.2002.noteikumos Nr. 118 noteiktajiem robežlielumiemsālsūdeņiem, konstatēts, ka atsevišķu smago metālukoncentrācijas izplūdes notekūdeņos pārsniedziepriekš minētos robežlielumus: Liepājas notekūdeņuBAI Cd – 3 reizes, Ventspils BAI Cd, Ni un Pb – 1.5–3reizes, Rīgas notekūdeņu BAI Cu koncentrācija – 22reizes.Pārējās piecās apsekotajās BAI izplūdes notekūdeņusievada upēs. No tām tikai Kuldīgas BAI izplūdesnotekūdeņos Cd un Cr koncentrācija 1.5–2 reizes unRēzeknes BAI Cu koncentrācija 2.5 reizes pārsniedznoteiktos robežlielumus saldūdeņiem.Vai iepriekš minēto pilsētu izplūdes notekūdeņijūtami ietekmē Ventas un Rēzeknes upju ekoloģiskosituāciju, sevišķi mazūdeņu periodos, to nepieciešamsskaidrot speciālos novērojumos.Komunālo notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanasprocesā sešās apsekotajās BAI visu smago metālukopējā vidējā koncentrācija attīrītajos notekūdeņos irsamazinājusies 3.5 reizes. Visaugstākā attīrīšanaspakāpe (60–86%) ir Pb, Hg, Zn un Cr, bet viszemākā(28–50%) – Ni, Cu un Cd. Vislabāk notekūdeņus nosmagajiem metāliem attīra Rēzeknes un Cēsu notekūdeņuBAI, kur attīrīšanas pakāpe visiem metāliemsasniedz vidēji 76–79%.No apsekotajām notekūdeņu BAI vissliktāk notekūdeņusattīra Kuldīgā, kur smago metālu attīrīšanasvidējā pakāpe ir tikai 40%. Tas, iespējams, saistīts ar to,ka šajā BAI ir arī visaugstākās gandrīz visu smagometālu koncentrācijas ieplūdes notekūdeņos.Ar ieplūdes komunālajiem notekūdeņiem BAI nonākievērojama smago metālu masa (2. tabula). Gadā visāsnotekūdeņu BAI kopā nokļūst apmēram 48.3 t smagometālu, tai skaitā Rīgas notekūdeņu BAI – ap 28.7 t jebap 60%. Šajā metālu masā vislielākais īpatsvars ir Znun Cu, attiecīgi 71% un 16%.Tomēr arī ar izplūdes notekūdeņiem no visām BAIkopā virszemes ūdeņos nokļūst ievērojama smagometālu masa – katru gadu vidēji ap 15.5 t. No šīs smagometālu masas vairāk nekā 10 t (ap 66%) Rīgasnotekūdeņu BAI vidēji katru gadu ievada Rīgas jūraslīcī.Dažu smago metālu īpatsvars izplūdes notekūdeņusmago metālu masā, salīdzinot ar attiecīgu rādītājuieplūdes notekūdeņos, ir ievērojami mainījies. Irsamazinājies to metālu īpatsvars, kuriem attīrīšanaspakāpe (skat. 1. tabulu) pārsniedz 50%, kā, piemēram,Cr un Zn. Pretēji mainījies Cu un Ni īpatsvars, jo šometālu attīrīšanas pakāpe ir mazāka par 50%.Smago metālu koncentrācija un masanotekūdeņu dūņāsApsekotajās notekūdeņu BAI gadā vidēji saražo72870 t dabiski mitru dūņu ar vidējo sausnas saturu14%. Kopējā dūņu sausnas masa gadā sasniedz gandrīz11000 t jeb apmēram 64% no valstī visās notekūdeņuBAI saražotās dūņu masas. Dūņu sausnas iznākumsno m 3 notekūdeņu vidēji ir 0.13 kg.Smago metālu gada vidējā masa notekūdeņosThe annual average mass of heavy metals in waste water2. tabula / Table 2Smagiemetāli /Heavymetalskopā sešupilsētunotekūdeņuBAI, kg /waste waterBTP of sixtowns intotal, kgIeplūdes / Inflowst.sk. RīgasnotekūdeņuBAI, kg /includingthe Rigaorientējoši visāsBAI kopā /rough data for allBTP takentogetherwaste waterBTP, kg kg %kopā astoņupilsētunotekūdeņuBAI, kg /waste waterBTP of eighttowns intotal, kgIzplūdes / Outflowsorientējošit.sk. Rīgasvisās BAInotekūdeņukopā / roughBAI, kg /data for allincludingBTP takenthe Rigatogetherwaste waterBTP, kg kg %Cd 128 40 195 0.4 113 (42*) 8.6 155 0.5(84*)Cr 1432 1235 2160 4.5 235 151 390 2.5Cu 6381 5992 7810 16 4101 3968 4350 28Hg 3.1 – 64 0.1 2.8 – 14
- Page 2:
SATURS / CONTENTSDzivnieku valsts p
- Page 6 and 7:
A. Jemeļjanovs Dzīvnieku valsts p
- Page 8 and 9:
A. Jemeļjanovs Dzīvnieku valsts p
- Page 11 and 12: A. Jemeļjanovs Dzīvnieku valsts p
- Page 13 and 14: A. Jemeļjanovs Dzīvnieku valsts p
- Page 15 and 16: A. Jemeļjanovs Dzīvnieku valsts p
- Page 17 and 18: A. Jemeļjanovs Dzīvnieku valsts p
- Page 19 and 20: LLU Raksti 12 (307), 2004; 1-18A. J
- Page 21 and 22: Ī. Vītiņa et al. Organiskā lauk
- Page 23 and 24: Ī. Vītiņa et al. Organiskā lauk
- Page 25 and 26: Ī. Vītiņa et al. Organiskā lauk
- Page 27 and 28: I. H. Konošonoka, A. Jemeļjanovs
- Page 29 and 30: I. H. Konošonoka, A. Jemeļjanovs
- Page 31 and 32: I. H. Konošonoka, A. Jemeļjanovs
- Page 33 and 34: B. Ošmane, I. Ramane Enerģētisk
- Page 35 and 36: B. Ošmane, I. Ramane Enerģētisk
- Page 37 and 38: B. Ošmane, I. Ramane Enerģētisk
- Page 39 and 40: Ī. Vītiņa et al. Kokogļu destil
- Page 41 and 42: Ī. Vītiņa et al. Kokogļu destil
- Page 43 and 44: S. Bliznikas et al. Efficiency of S
- Page 45 and 46: S. Bliznikas et al. Efficiency of S
- Page 47 and 48: S. Bliznikas et al. Efficiency of S
- Page 49 and 50: U. Viesturs et al. Solid State Ferm
- Page 51 and 52: U. Viesturs et al. Solid State Ferm
- Page 53 and 54: U. Viesturs et al. Solid State Ferm
- Page 55 and 56: U. Viesturs et al. Solid State Ferm
- Page 57 and 58: U. Viesturs et al. Solid State Ferm
- Page 59 and 60: U. Viesturs et al. Solid State Ferm
- Page 61: I. Gemste et al. Smago metālu plū
- Page 65 and 66: I. Gemste et al. Smago metālu plū
- Page 67 and 68: I. Gemste et al. Smago metālu plū
- Page 69 and 70: U. Iljins, I. Ziemelis The Optimiza
- Page 71 and 72: U. Iljins, I. Ziemelis The Optimiza
- Page 73 and 74: U. Iljins, I. Ziemelis The Optimiza
- Page 75 and 76: U. Iljins, I. Ziemelis The Optimiza
- Page 77 and 78: U. Iljins, I. Ziemelis The Optimiza
- Page 79 and 80: V. Zujs, U. Iljins Slaukšanas iek
- Page 81 and 82: V. Zujs, U. Iljins Slaukšanas iek
- Page 83 and 84: V. Zujs, U. Iljins Slaukšanas iek
- Page 85 and 86: V. Zujs, U. Iljins Slaukšanas iek
- Page 87 and 88: L. Melece Kvalitātes vadīšanas e
- Page 89 and 90: L. Melece Kvalitātes vadīšanas e
- Page 91 and 92: L. Melece Kvalitātes vadīšanas e
- Page 93 and 94: L. Melece Kvalitātes vadīšanas e
- Page 95 and 96: L. Melece Kvalitātes vadīšanas e
- Page 97: LLU Raksti Nr. 12 (307)Atbildīgais