Par dīzeļdegvielas izmantošanuA:Ziņas lauksaimniekiemStepans DrozdovsNovada lauksaimniecībasorganizatorsVēlreiz informējulauksaimniekus pardīzeļdegvielas izmantošanulauksaimniecībasprodukcijas ražošanai,lauksaimniecības zemesapstrādei.Šā gada 1. jūlijā stāsies spēkāgrozījumi likumā «Par akcīzesnodokli», ar kuriem tiek mainītaakcīzes nodokļa piemērošana dīzeļdegvielai.No akcīzes nodokļatiks atbrīvota dīzeļdegviela, ja toizmanto lauksaimniecîbas produkcijasražotājs, kas veic saimnieciskodarbību, ir reģistrējieskā nodokļu maksātājs un parlauksaimniecībā izmantojamāszemes apstrādi saņem vienotoplatību maksājumu.Lauksaimniecības produkcijasražotāji lauksaimniecības zemesapstrādei degvielu varēsiegādāties bez akcīzes nodokļa,līdz ar to Valsts ieņēmumu dienests(VID) turpmâk atmaksuneveiks, bet atbrīvojumu piemērošanupar zemnieku iegādātodegvielu administrēs Lauku atbalstadienests (LAD).Lai lauksaimniecības produkcijasražotājs varētu iegādātiesdegvielu, kas atbrîvota no akcīzesnodokļa, atbilstoði Ministrakabineta noteikumiem Nr. 444.prasībām, katru gadu no 1. maijalīdz 1. jūnijam jāiesniedz iesniegumsLAD. LAD aprēķina un pieņemlēmumu par katram lauksaimniecībasprodukcijas ražotājampiešķirto degvielas daudzumu(litros) katram saimnieciskajamgadam. Iegādājotiesdegvielu, lauksaimniecības produkcijasražotājam jāuzrāda LADlēmuma kopija, personu apliecinošsdokuments un pilnvarojums,ja lauksaimniecîbas produkcijasražotājs ir juridiska persona.Lai saņemtu atbrīvojumu noakcīzes nodokļa degvielas iegādei2010./2011. saimnieciskajāgadā, lauksaimniecības produkcijasražotajam iesniegums LADjāiesniedz līdz 2010. gada 5. jūlijam.Savukārt līdz šā gada30. jūnijam ir spēkā līdzšinējāakcīzes nodokļa sistēma. Tāpēcpar degvielu, kura iegādāta līdz2010. gada 30. jūnijam un parkuru norēķini veikti līdz 2010.gada 15. jūlijam, un pieprasījumspar nodokļa atmaksuiesniegts VID līdz 2010. gada15. jūlijam, akcīzes nodoklis tiksatmaksāts atbilstoši pašlaik spēkāesošajai kārtībai.Lîdz 5. jūlijam lauksaimniekuizvēlei būs četri varianti, kānoformēt iesniegumu LAD.Pirmais variants. Katrs patsvarēs aizbraukt uz LAD Jelgavā,Dobeles ielā 41a, un iesniegt personīgi.Otrais variants. Var iesniegtLAD elektroniski.Trešais variants. Aizpildītuiesniegumu var nosūtīt vēstulēLAD (Jelgava, Dobeles iela 41a).Ceturtais variants. Iesniegumaveidlapu varēs saņemt Domeskancelejā, aizpildīt to, pie-Pēc publicētā : : :11. jūnija laikrakstā «<strong>Iecavas</strong>Ziņas» publicētais <strong>Iecavas</strong> nova-da Domes deputātes Astrīdas Vī-tolas raksts «<strong>Iecavas</strong> <strong>novads</strong>, vienīgaisLatvijā, neizmanto iespējuietaupīt pašvaldības budžeta līdzekļus»ir nekorekts un maldinošs.No visiem Latvijas novadiemtikai 64 novadiem ir piedāvātsšis ES finansējums. Un ne visinovadi, zināmu iemeslu dēļ, to irpieņēmuši. Ir meklēti citi risinājumi.Un <strong>Iecavas</strong> <strong>novads</strong> irviens no tiem.Pretruna piedāvātajam variantamir tā, ka, saņemot atalgojumuno SIA «Latvijas Laukukonsultāciju un izglītības centra»(LLKC), šis darbinieks ir nevis<strong>Iecavas</strong> pašvaldības darbinieks,bet gan LLKC un pilda tāpasūtījumus un norādījumus.Šādā situācijā pašvaldība nevarun nedrīkst slēgt patapinājumalīgumu ar citu iestādi, lai šimspeciālistam piešķirtu degvielutransportam vai aprīkojumudarbam (kabinets, telefons, datorsu. c.). Arī Zemkopības mi-2010. gada 18. jūnijā 12.reģistrēties sarakstā un iesniegumuatstāt kancelejā.Pirmdien, 5. jūlijā, no pulksten8.00 lîdz 12.00. pieņemšuapmeklētājus, atbildēšu uzjautājumiem un pēcpusdienāvisus pieteiktos un aizpildītosiesniegumus aizvedīšu uz Jelgavu.Lauksaimnieku ziņā ir, kuruvariantu labāk izvēlēties.IZnistrija un Pašvaldību lietu ministrijašos jautājumus nav atrisinājusi.Pirms vairākiem gadiemZemkopības ministrija caurLLKC novirzīja uz pašvaldībāmfinansējumu lauku speciālistualgošanai, un tad arī darbam tikaiedalīts dators un printeris.Viss bija juridiski pareizi unlikumīgi. Pašreizējā situācijāLLKC ES finansējumu patur sev,bet viss pārējais jānodrošinapašvaldībai. Kāpēc? Kāds te irietaupījums?Līdz šim esmu nodrošinājisnovada lauksaimniekus ar informācijuun neskaidros jautājumossniedzis iespējamo palīdzību.No LLKC vadītāja Mārtiņa Cimermaņaesmu saņēmis atzinīgusvārdus par savu darbu unarī Zemkopības ministrijas Atzinībasrakstu.A. Vītola nav ar mani ne runājusi,ne uzklausījusi, ne kā citādiiztaujājusi, tāpēc brīnos parviņas kompetenci, manu darbuvērtējot.Stepans DrozdovsLatvijas un Irākas sievietes politikāA:Agita Hauka2. jūnijā ASV vēstniecībāRīgā Latvijas Ārlietuministrijas (ĀM) Āzijas,Āfrikas un Okeānijasnodaļas projektā videosaruna Latvijas Irākassieviete politikā piedalījāsBeāta Mīlgrāve, AstrīdaVītola un Agita Hauka.Atgādināšu, ka 2008. gadāpie mums Iecavā viesojās Irākassievietes un mēs iepazīstinājāmar to, kā dzīvo Latvijā. Viešņassaprata, ka Irākas tautai vēl tālsceļš ejams uz demokrātisku valsti.Tāpēc bija interesanti satiktiesar citām Irākas sievietēm undzirdēt, vai viņas turpina savudemokrātijas attīstības ceļu vaijau pagurušas zem ticības spiediena.Sarunā piedalījās ĀM pārstāvesJudīte Dobele un Linda Krūmiņa,«Jaunā laika» jauniešu nodaļaspārstāve Kristīne Laure unpiecas sievietes no Kirkūkas pilsētaspašpārvaldes Irākas ziemeļos.Galvenie jautājumi bija parsievietes iekļaušanos politiskajāsaktivitātēs. Irākā, sievietei uzsākotmācības, jau ir notikusi izvēle- viņa kļūst politiski aktīva.Sieviete var strādāt par skolotāju,un viņas apzinās, cik lieluieguldījumu var dot, audzinotjaunatni pēc demokrātijas principiem.Irākā joprojām ir 25% analfabētu- lielākā daļa sieviešu. Mūsusarunu biedrēm bija koledžas unaugstākā izglītība, trīs bija deputātesun divas sabiedrisko organizācijupārstāves. Kā jau videosarunā ar otru pasaules malu,viss notika ar pauzēm, un bijalaiks padomāt par atbildēm.Irākas sievietes savā starpāaktīvi diskutēja par katru jautājumu,un man bija interesantiviņas vērot; salīdzinot - mēsesam apbrīnojami mierīgas unieturētas.Irākā sievietes savu politiskokarjeru sāk, darbojoties sabiedriskajālauciņā, jo tur daudz ilgākun pacietīgāk jāpierāda savapārliecība un uzdrīkstēšanas.Irākietes uzsvēra, ka Irāka irstipri apsteigusi kaimiņu valstisdemokrātijas attīstībā un viņāmpalīdz piedalīties valsts politikasveidošanā 25% kvota - sievietepolitikā.Video sarunas dalībniecespriecājās, ka pašlaik Irākā sievietesministres ir vairāk nekāLatvijā. Ir organizācijas, kurasaizstāv mazākumtautības, citasorganizācijas aizstāv sieviešutiesības, tā ka sabiedriskā aktivitāteir iešūpota un diezin vai tokāds vairs apturēs.Vislielākais drauds ir drošībauz ielas. Tāpēc mūsu saruna ilgalīdz pulksten 19.30, jo arī Irākāsāka satumst un sievietēm noASV kara bāzes, kur notika saruna,bija jānokļūst mājās.Es kārtējo reizi pārliecinājos -cik labi, ka esmu piedzimusi šeitun tagad! Mēs esam lielu solipriekšā Irākas demokrātijasiespējām, bet arī mums ir vēl ļotidaudz darāmā demokrātijas attīstībaiLatvijā. IZ
13.2010. gada 18. jūnijāDarbs, maize, mīlestībaA:Anna TaureneF: Velta StankevičaIzbaudot rīta spirgtumu, ceļotmīļotāji- dažādu paaudžu cilvēki- pulcējās Ozolu ielā, lai dotosbaudīt Zemgales krāšņo dabuun talantīgu cilvēku roku darinājumus,kā arī saklausīt cilvēkusirdsdomas, kas dod spēkumums šodien.Mūsu pirmā pieturvieta bijaDobeles izcilā selekcionāraP. Upīša ceriņu dārzs un piemiņasmuzejs, kur mūs sagaidījadažādu gleznotāju atainotie ceriņiun pats P. Upītis U. Zemzaragleznā pie divmetru lilijām. Cilvēksun viņa roku, sirds un prātadarbs gaidīja mūs dārzā. Vispirms- Dobeles meitenēm veltītiebaltie ceriņi. Tālāk gaistošaissapnis - daudzkrāsu ceriņi. Aktierimun režisoram O. Dunkeramveltītie ceriņi UzcītīgaisDunkers, jo viņš esot savā dārzāsekojis visiem P. Upīša sīksīkajiemnorādījumiem. Savdabīgaiskrūms I. Ziedonis. Dzejnieks senākkatru gadu apraudzījis savuceriņu krūmu. Priecājāmies, kadārzā ir arī Vitālais Sebris. Šādukrūmu pats aktieris ir vēlējies piesavas kapa kopiņas Meža kapos.Ceriņu dārza platība ir četrihektāri. Pēc P. Upīša nāves LatvijasValsts Augļkopības institūtazinātniskie līdzstrādnieki saglabāceriņu genofondu, bet ar selekcijuvairs nenodarbojas.Saelpojušies ceriņu smaržu,devāmies uz Baltic Candle LTDfirmas veikalu iegādāties dažāduformu un smaržu sveces, kas vēlākmums atgādinās par skaistajāmstundām ceriņu un kastaņupilsētā Dobelē.No viena brīnuma otrā - tāmēs ceļojām tālāk uz A. Štelmaheradaiļdārzu, kur zaļa zālīte,eglītes, priedītes, kadiķi, Korejasbaltegle un citi koki un krūmi,klusums un liela darba labestīgaisstarojums.Ceļā uz Bērzi godasardzē stāvdzeltenie rapšu lauki un zaļie labībastīrumi. Mūsu mērķis bijaapmeklēt Bērzes kapsētu, noliktziedus K. Ulmaņa vecākiem,audžumātei un apskatīt arī citusUlmaņu dzimtas kapus.Laipni gaidīti!Baznīca ir ievērojama ar dzidrozvanu, kuru dāvinājis K. Ulmanis.Bērzes pamatskolā, ko1. jūlijā slēgs, apskatījām K. Ulmaņapiemiņas muzeju. Šajāskolā viņš mācījies no 1886. līdz1890. gadam. Mūs visus uzrunājaK. Ulmaņa atziņa: «Ja taviemvārdiem neseko arī darbi, tad visarunāšana arī varēja izpalikt.»Mūsu valsts vīriem un sievām derētupar to padomāt.Bērze kādreiz bijis liels centrsar savu vidusskolu (256 skolēni),bet 2010. gadā tur mācījās tikai26 skolēni. Pašlaik ir 320 iedzīvotāju,ir bibliotēka, baznīca, dzirnavas.Bērzē apmeklējām «Lejnieku»daiļdārzu, kur ierīkots patsavs neliels dzērveņu purviņš,aug vīnogulāji un dažādas zemenes,avenes. Pats saimnieks iruzbūris mūsdienīgu Lutausi,Sprīdīti un gulbīti, kas ved uz laimīgozemi.Beidzot esam K. Ulmaņadzimtas mājās «Pikšās». Lai arīsaulīte rāda, ka ciemiņu laiksdrīz būs beidzies, plašajā pagalmāir daudz ļaužu, kas apskatagan G. Ulmaņa krāsām bagātāsgleznas, gan senos darba rīkus.Ieejot mājā, mūs sveic senā pūralāde un gide, kas atgādina K. Ulmaņanovēlējumu, ka katram cilvēkam,lai kur viņš atrastos, ir jāmīlsava tēvu zeme un savi vecāki,jo nekā cita dārgāka nav.Mūs uzrunā sienassega, uz kurasrakstīts: « Darbs, maize, mīlestība.»Šie vārdi no rīta un vakarāir sveikuši māju iemītniekus.Noklausoties gides stāstījumupar K. Ulmaņa dzīves un darbagaitām, katram ir jāpadomā,ko mēs šai dienā esam ieguvuši,ko atcerēsimies, ko pārdomāsim.Un visu vēl papildina mazā Lindiņaar O. Vācieša dzejoli «Tu esi»un kopīgi nodziedātā «Nevis slinkojotun pūstot». Asaras mirdzdaudzu acīs; tās izsaka mūsupārdzīvojumus - prieku, gandarījumu,bēdas dzīvotgribu. K. Ulmanisir teicis: «Mēs esam šīs zemesbērni.» Tāpēc mīlēsim, strādāsim,dāvāsim prieku citiem unsaņemsim to atpakaļ.A: Laima VēbergaVissirsnīgākie pateicības vārdiskolotājai Annai Taurenei parbrauciena atspoguļojumu.Paldies tiem13 jaunpienācējiem, kuri tiklieliski iekļāvās mūsupastāvīgo braucēju rindās.Paldies par jūsu atsaucību unsaliedētību visas dienasgarumā! Jūsu smaidi,dzirkstošais humors ir pozitīvsuzlādējums kādam laikam.Esiet tik jauki arī turpmākajosbraucienos! Tā ir neticamaveiksme, ka varam sadarbotiesar tādu šoferi kā Slaviks, mūsuvisu skatījumā - vislabāko!