(*.pdf) latviski - RÄ«gas paÅ¡valdÄ«bas portÄls
(*.pdf) latviski - RÄ«gas paÅ¡valdÄ«bas portÄls
(*.pdf) latviski - RÄ«gas paÅ¡valdÄ«bas portÄls
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
mūzikas iedvesmaslauksEiropa ir milzīga. Desmitiem valstu,simtiem valodu un izlokšņu. Vai mēsesam tik dažādi? Ja ielūkojamies saknēs,tad nē. Dziesma, viens no senākajiemcilvēka pašizpausmes veidiem,aizved mūs pie vieniem avotiem.Piemēram, Balkānos, Baltijā, Gruzijā,Pireneju pussalā ir saglabājies burdons*.Šis savdabīgais dziedājums liecina,ka mums, eiropiešiem, ir kopīgapagātne, bet pirmā starptautiskā korufestivāla norise un dalībnieku atsaucībadod pārliecību, ka būs kopīga nākotnejaunai sadarbībai, kuras pamatāir dažādu tautību cilvēku brīvais prāts,brīvais smaids un vēlēšanās iepazīt citamcitu.“Mūzikas iedvesmas lauks” meklē neapgūtasteritorijas, neiepazītus draugus unnedziedātas dziesmas. Starptautiskā korumūzikas festivāla un konkursa “Mūzikas iedvesmaslauks” pamataktivitātes ir starptautiskskoru konkurss, kopdziedāšana,meistarklases, koncerti, reģionu diena un“Eiropas dziesmu diena” – brīvdabas koncertsar apvienotā kora, orķestra, solistu unetnisko dziedātāju piedalīšanos.Festivāla nedēļas laiks, dažādu valstu koriemizdziedot vienlaikus tik atšķirīgās, betsavā būtībā līdzīgās vasaras saulgriežudziesmas, atspoguļos Eiropas dalībvalstuvienotību un nostiprinās turpmāko starptautiskosadarbību kultūras apmaiņasprocesā.“Mūzikas iedvesmas lauks” aicina piedzīvotvasaras saulgriežu līksmās trakulībasun nakts gaismas sargāšanas rituālu.“Eiropas dziesmu dienas” pasākumsplānots Latvijas galvaspilsētas Rīgasapjomīgākajā brīvdabas koncertvietā– Mežaparka estrādē, ko no visām pusēmieskauj priežu mežs. Tiks degtas lāpas unkurti ugunskuri. Tiks dziedātas līgotnes,un, apcerīgam klusumam mijoties ar arhaiskāmdziesmām, iedvesmas lauka dalībniekiar satelītvideo starpniecību sekossaules kustībai visapkārt zemeslodei, līdzšis spīdeklis atkal atgriezīsies pie mums unrītausmā maigi skars priežu galotnes un līgotājuacis.Atgādināsim, ka latviešu runātā valodapieder indoeiropiešu ciltskokam, kopā arlietuviešu valodu tā veido baltu valodu grupu.Tās arī ir vienīgās dzīvas baltu valodas,abas visnotaļ senas. Tāpat kā, piemēram,ķeltu, arī baltu skaits mūsdienās ir vairstikai daži miljoni cilvēku, tāpēc jo īpaša iriespēja sastapties ar dzīvas valodas undzīvas kolektīvās atmiņas tradīciju.KAS: “Eiropas dziesmu dienas”,Starptautiskais koru festivāls un konkurss“Mūzikas Iedvesmas lauks”.KUR: plānotā festivāla sagatavošana unpasākumu norises vietas aptver:a) Baltijas jūras reģiona valstis,b) Eiropas Savienības dalībvalstis, kasatsauksies līdzdarboties festivāla koncertusagatavošanā un meistarklašu izveidē.Festivāla galveno aktivitāšu norises vietair Rīga.Festivāla aktivitātes plānotas arī Latvijasreģionos, īpaši akcentējot Vidzemesnovadu, Piebalgā rīkojot festivālanoslēguma koncertu, kurā sadziedāsiesvisu dalībvalstu kori.KAD: festivāls paredzēts no 2014. gada20. jūnija līdz 25. jūnijam.20. jūnijā LABDIENA: FESTIVĀLAATKLĀŠANA / EIROPAS DEJU VAKARS.21. jūnijā IEDVESMAS DIENA:MEISTARKLASES UN RADOŠĀSDARBNĪCAS.22. jūnijā MEISTARĪBAS DIENA: KORUKONKURSS / KORU PARĀDE.23. jūnijā SAULGRIEŽU SVINĒŠANA:KONCERTI LATVIJAS REĢIONOS /KOPKONCERTS.24. jūnijā AIZLĪGOŠANA.IDEJAS AUTORI: Agita Ikauniece,Uģis Brikmanis, Orests Silabriedis,Diāna Čivle, Zanda Ķergalve.RĪKOTĀJI: koncertorganizācija “Ave Sol”;Rīgas domes Kultūras departaments.Festivāla sagatavošanā plānots izveidotsadarbību ar Eiropas Savienības fondiemkā finansētājiem, kā arī ar Rīgas Domi,Kultūras ministriju un Ārlietu ministriju.SADARBĪBAS PARTNERI: dalībvalstuprofesionālie kori un tautas mākslaskori, kā arī institūcijas, kuru kompetencēir tautas kultūras mantojumasaglabāšana un amatierkolektīvudarbības nodrošināšana. Sadarbībāar partnerorganizācijām tiek izveidotipamatprincipi, pēc kuriem tiks izstrādātasmeistarklašu programmas un amatierkorukonkursa kritēriji un nosacījumi.* daudzbalsīgs dziedāšanas veids, kurāviena balss dzied melodiju, kamēr otra (citas)velk gari stieptu skaņu vai arī šo skaņuizdzied ar vārdiem94 95