(*.pdf) latviski - RÄ«gas paÅ¡valdÄ«bas portÄls
(*.pdf) latviski - RÄ«gas paÅ¡valdÄ«bas portÄls
(*.pdf) latviski - RÄ«gas paÅ¡valdÄ«bas portÄls
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
darba grupaDiāna Čivle darba grupas locekle, M.A. soc. sc., muzikoloģe, apguvusi kultūrasmenedžmentu Marcel Hicter institūtā, beigusimuzikoloģijas studiju programmu LatvijasMūzikas akadēmijā un sabiedrības vadībasprogrammu Latvijas Universitātes Ekonomikasfakultātē. Studē LU Ekonomikas fakultātesvadībzinātņu doktorantūrā. Strādājusi kāRīgas domes priekšsēdētāja preses padomniece.No 1997. gada bija ģenerāldirektoresvietniece “Aģentūrā Rīga 800”, kas organizējavērienīgas pilsētas jubilejas svinības 2001.gadā ar četru gadu sagatavošanas programmu.Rīgas domes Kultūras departamenta direktoreno 2002. gada. Vadījusi vairāku lielamēroga pasākumu programmu sagatavošanuRīgā, to skaitā Eirovīzija 2003, Europeade2004, Pasaules hokeja čempionāta kultūrasprogramma 2006. gadā. Darbojusies 2003.un 2008. gada Dziesmu un deju svētku birojā.Vada ikgadējo Rīgas svētku mākslinieciskopadomi, mākslinieciskās koncepcijas autoreRīgas Gaismas festivālam “Staro Rīga”. VadaEUROCITIES Kultūras foruma darba grupu“Kultūras pieejamība” (Culture Accesebilityand Entitlement).Gints Grūbe darba grupas loceklis. M.A. pol. sc., publicists, politologs, kinorežisors.Studējis filozofiju un politikas zinātni LU unBonnas universitātē Vācijā, komunikāciju zinātniBerlīnes Brīvajā Universitātē. Vairāk nekā15 gadu darba pieredze dažādos medijos. 90.gadu sākumā strādājis kā redaktors laikrakstā“Atmoda” un piedalījies laikraksta “Nakts”dibināšanā, pasniedzēja pieredze LatvijasUniversitātē darbā ar sociālo zinātņu studentiemkursā “Politiskā kultūra un līdzdalība”, astoņusgadus veidojis televīzijas raidījumu ciklu“Vakara intervija” Latvijas televīzijā, vairākuNacionālās Radio un televīzijas padomes balvuieguvējs. 2000. gadā nodibinājis savu filmustudiju Mistrus Media, vairāku dokumentālofilmu režisors un scenārists, regulāri publicējaslaikrakstā “Diena”, žurnālā “Rīgas Laiks”,portālā “Delfi”, “www.politika.lv. Šobrīd strādāpie dokumentālajām filmām par filozofu JesajuBerlinu un latviešu teātra režisoru Alvi Hermani.Solvita Krese darba grupas locekle. M. A.art., mākslas kritiķe, mākslas izstāžu kuratore arilggadīgu starptautisku pieredzi. Beigusi ValstsMākslas akadēmijas Mākslas zinātnes nodaļu,apguvusi kultūras menedžmentu MarcelHicter institūtā. Patreiz izstrādā doktora darbupar mākslas un tās konteksta mijiedarbību.No 2000. gada vada Laikmetīgās mākslascentru. Bijusi kuratore un organizējusi vairākusvērienīgus starptautiskus mākslas projektus –“Robežpārkāpēji”, “Re:publika”, “Realitātes arheoloģija”,“Urbanoloģika”, “Mobilais muzejs”.Piedalījusies vairākos izpētes projektos par 80.gadu mākslas procesiem un nonkonformismamākslas scēnu. Profesionālās interešu zonas– mākslas un urbānās vides attiecības, mākslaun tās sociālpolitiskais konteksts, dzimtesjautājumi. Daudzskaitlīgu rakstu autore žurnālā“Studija”, laikrakstā “Diena”, mākslas izstāžu unmākslinieku katalogos. Viena no Laikmetīgāskultūras Nevalstisko organizāciju asociācijas iniciatorēmun dibinātājām. Patreiz strādā pie vērienīgastarptautiska mākslas projekta Survivalkit, kas norisināsies Rīgā šī gada rudenī.Egils Mednis darba grupas mākslinieks,Rīgas pieteikuma grafiskā dizaina autors. B.A. art., mākslinieks, SIA “Svešās tehnoloģijas”īpašnieks, specializējas dažādu grafiskādizaina, multimediju, machinima, datorspēļuprojektu radīšanā. Bijis pasniedzējs LatvijasMākslas akadēmijas Vizuālo komunikācijudepartamentā, Film Angels Studio mākslinieciskaisdirektors. Vairāku Rīgas svētkuun Rīgas gaismas festivāla mākslinieciskādizaina / noformējuma autors, bijis iesaistītsRīgai – 800 izdevumu tapšanā u. c., strādājispie vairāku filmu dizaina. Par filmu “Kuģis”(2008) saņēmis Žūrijas balvu konkursā NextGeneration Machinima Contest Kalifornijā,ASV, kā arī balvu par labāko festivāla filmu,labāko neatkarīgo filmu un labāko režijuMachinima Filmfestival Ņujorkā, ASV.Aiva Rozenberga Rīgas pieteikumaEiropas kultūras galvaspilsētai projektavadītāja. M. A. hum. sc., Latvijas universitātēspecializējusies krievu literatūrāun kultūrvēsturē. Strādājusi par žurnālistiLatvijas radio, par radio speciālkorespondentiIgaunijā, kā arī divu Valsts prezidentukancelejās. No 1998. līdz 2007. gadam strādājapar Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas preses sekretāri un komunikācijudienesta vadītāju, šajā laikā arī strādājotRīgas NATO galotņu sanāksmes organizācijasgrupā, V. Vīķes-Freibergas kampaņāpar kandidatūru ANO Ģenerālsekretāraamatam, prezidentes pasaules informēšanaskampaņā par II Pasaules kara atcerisaistībā ar Baltijas un Austrumeiropas liktenipēc 1945. gada. 2007.–2008. gadā bijusiVispārējo Latviešu dziesmu un deju svētkupreses sekretāre un Latvijas 90-gades svinībudarba grupas konsultante. 2007. gadābeigusi Die Zeit fonda Pasaules Jauno līderuBuceriusa skolu.Ieva Stare Rīgas pieteikuma Eiropaskultūras galvaspilsētai projekta asistente.B. A. pol. sc., Latvijas Universitātes studijuprogrammas ietvaros pētījusi Starptautiskāsmiera un konfliktu studijas Upsalas universitātēZviedrijā (Uppsala University, Sweden).2000. gadā strādājusi Starptautiskajā kinocentrākā FIPRESCI žūrijas sekretāre unkataloga redkolēģijas locekle kinoforuma“Arsenāls” ietvaros. No 2001. līdz 2003.gadam Baltijas ziņu aģentūrā BNS strādājusipar reportieri, atspoguļojot valsts ārpolitikas,aizsardzības un integrācijas EiropasSavienībā aktualitātes. Kopš 2003. gadaprofesionālā pieredze saistīta ar sabiedriskajāmattiecībām – gan strādājot par presessekretāri valdības izveidotajā Latvijasiestāšanās ES pirmsreferenduma vadībasgrupā, gan kā projektu vadītājai sabiedriskoattiecību aģentūrā “P.R.A.E. sabiedriskāsattiecības”, kompānijā The PBN Company-Baltics, kas specializējās valdības attiecībuveidošanā, kā arī strādājusi par komunikācijasvadītāju starptautiskā koncerna Ragn-Sells Latvijas meitasuzņēmumā. 2008. gadādarbojusies Vispārējo Latviešu Dziesmu undeju svētku birojā, piedaloties Informācijasun preses centru darbības organizēšanā.183