I.daļa â PÄtÄ«jums - Iecavas novads
I.daļa â PÄtÄ«jums - Iecavas novads
I.daļa â PÄtÄ«jums - Iecavas novads
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
- konsultācijas (iespēja operatīvi reaģēt uz notiekošo, piemēram, web-petīcija, ideju vākšanas instrumenti, iespēja<br />
balsot par idejām utt.);<br />
- dialogs (publiski forumi, uzklausīšana);<br />
- partnerība (darbs grupās vai komitejās, padomēs).<br />
2. Politikas veidošana.<br />
Publiskajā pārvaldē tradicionāli ir labi izveidots politikas veidošanas mehānisms. Šajā posmā NVO parasti ir iesaistīti, lai<br />
identificētu problēmas un sniegtu priekšlikumus to risinājumiem. NVO novērtē veidojamās politikas nostādņu ietekmi uz<br />
to pārstāvētajām interešu grupām vai sabiedrību kopumā. NVO informē to biedrus, iedzīvotāju grupas par politikas<br />
veidošanas procesu. Izpilda „sargsuņa” funkcijas.<br />
Publiskajai pārvaldei ir jānodrošina informācija par konsultāciju procesu, jāizveido un jāpiemēro vismaz minimālais<br />
konsultāciju standarts.<br />
Bez jau iepriekš minētajiem instrumentiem var tikt izmantotas web vai audiopārraides no politikas nostādņu apspriešanas<br />
sanāksmēm. NVO var piedalīties arī atsevišķu politikas nostādņu sadaļu izstrādē.<br />
3. Lēmumu pieņemšana.<br />
Lēmumu pieņemšanas process ir atkarīgs no tā, vai tiek izdots normatīvais akts, politikas plānošanas dokuments, saistošie<br />
noteikumi vai pieņemts lēmums. Katrā ziņā šo dokumentu projektiem ir jābūt pieejamiem un komentējamiem. NVO ir<br />
jābūt iespējas izteikt viedokli par minētajos dokumentos ietveramo informāciju pirms publiskā pārvalde par tiem pieņem<br />
lēmumus.<br />
4. Politikas ieviešana.<br />
Šajā posmā NVO var piedalīties gan kā politikas ieviesējs, gan kā ieviešanas uzraugs.<br />
5. Uzraudzība.<br />
NVO uzrauga un novērtē politikas rezultātus.<br />
6. Pārformulēšana.<br />
Pārformulēšana vai politikas nostādņu korekcijas notiek novērtēšanas procesā, kurā tiek iesaistīta sabiedrība un NVO.<br />
Pārformulēšana var uzsākt jaunu lēmumu pieņemšanas procesu.<br />
Kā norādīts pētījumā „Pārskats par NVO sektoru Latvijā” 116 samērā maz ir tādu NVO Latvijā, kas savu darbību izvērš aktīvi<br />
un sniedz arī maksas pakalpojumus, t.i., nodarbojas ar saimniecisko darbību. NVO darbības intensitāte ir augstāka:<br />
- ja tā darbojas vismaz viena Latvijas reģiona vai plašākā mērogā;<br />
- jo ilgāk tā darbojas (visaktīvāk darbojas NVO, kas dibinātas līdz 1995. gadam);<br />
- ja organizācijā ir nodarbināts vismaz viens algots darbinieks;<br />
- jo lielāki ir NVO ieņēmumi;<br />
- noteiktas darbības jomas pārstāvošās NVO.<br />
NVO ikdienas darbs norit aktīvāk, ja tā darbojas (1) biznesa un profesionālo asociāciju, (2) sociālo pakalpojumu, (3)<br />
likumdošanas, interešu aizstāvības un politikas un (4) izglītības un pētniecības jomās.<br />
Attīstību veicinošie faktori NVO atšķiras pēc darbības nozarēm, piemēram:<br />
- kultūras un atpūtas jomas NVO darbību sekmē sadarbība ar pašvaldību;<br />
- līdzīga situācija ir sociālo pakalpojumu jomā, kur sadarbība ar pašvaldību un uzņēmējiem iegūst būtiski nozīmīgu<br />
lomu;<br />
- veselības jomas NVO galvenais attīstību sekmējošais faktors ir sadarbība ar citām NVO;<br />
- vides jomas NVO attīstību veicina sadarbība ar sabiedrību;<br />
- NVO, kas darbojas reģionālās attīstības un apsaimniekošanas jomā, nosauc trīs galvenos darbību sekmējošos<br />
faktorus: iespējas īstenot ES fondu projektus, sadarbību ar pašvaldībām un sabiedrību;<br />
- likumdošanas, interešu aizstāvības un politikas jomas, NVO attīstību veicina sadarbība ar Saeimas deputātiem un<br />
ministriem un sadarbība ar ministrijām un citām publiskās pārvaldes iestādēm;<br />
116 Avots: Baltic Institute of Social Science. Pārskats par NVO sektoru Latvijā. Rīga: Sabiedrības integrācijas fonds, 2011.<br />
91. lpp.