I.daļa â PÄtÄ«jums - Iecavas novads
I.daļa â PÄtÄ«jums - Iecavas novads
I.daļa â PÄtÄ«jums - Iecavas novads
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
prognozēšanas un uzraudzības sistēmas attīstība” (2010. – 2014.) veido darba tirgus uzraudzības sistēmu, kas<br />
ļautu iegūt un analizēt datus par darbaspēku nozaru griezumā, kā arī plānot izglītības programmas un atbilstošu<br />
bezdarbnieku un darba meklētāju iesaistīšanu. Tādējādi darba devēji tiks efektīvāk nodrošināti ar informāciju par<br />
darbaspēka piedāvājumu.<br />
5. Labklājības ministrijas pārraudzībā esošā Nodarbinātības valsts aģentūra 2012.gadā ir pilnveidojusi informācijas<br />
uzskaiti par reģistrētajiem bezdarbniekiem. Viena no uzskaites sadaļām ļauj identificēt jauniešu – bezdarbnieku<br />
absolvēto izglītības iestādi.<br />
6. ESF projekta ietvaros Latvijā ir izstrādāta nozaru kvalifikācijas sistēma 14 nozarēs izglītībā. Izpēte aptver gan<br />
nozares attīstības tendences, gan darbaspēka raksturojumu, esošo profesionālās izglītības piedāvājumu un tā<br />
atbilstību darba tirgus prasībām, tālākizglītības iespējas un sadarbību starp izglītotājiem un darba devējiem, kas<br />
balstās uz nozarēs strādājošo uzņēmumu aptaujas rezultātiem. Papildus balstoties uz izpētes rezultātiem<br />
sadarbībā ar nozaru ekspertu padomēm izstrādātas arī nozaru kvalifikāciju struktūru kartes, kurās redzamas<br />
nozaru pamatprofesijas, saistītās profesijas un specializācijas, kā arī iespējamie studiju/karjeras attīstības ceļi. Uz<br />
šī pamata tiek veidota elastīga modulāra pieeja profesionālās izglītības programmu izveidei un īstenošanai. Šī<br />
sistēma vienlaicīgi arī nodrošinās mācekļa laika elementu uzlabošanu profesionālajā izglītībā.<br />
7. Valsts izglītības satura centrs ir nodrošinājis Mūžizglītības kompetenču materiāla izstrādi, apkopojot un<br />
nedublējot kompetences no Valsts standarta un profesijas standarta. Šis materiāls izmantojams gan<br />
profesionālajā sākotnējā izglītībā, gan profesionālajā tālākizglītībā. Tā kā mūžizglītības kompetences tiek<br />
definētas Valsts standartos vispārizglītojošos mērķos, profesiju standartos profesionālajos mērķos un Eiropas<br />
Parlamenta dokumentos („Izglītība un apmācība 2020”, „Profesionālā izglītība un apmācība 2020”) tās jāapgūst<br />
gan profesionālajā sākotnējā izglītībā, gan profesionālajā tālākizglītībā. Šobrīd tiek pārstrukturizēts saturs<br />
mūžizglītības kompetenču apguvei profesionālajā izglītībā, uzsverot iniciatīvas un uzņēmējdarbības, sabiedrības<br />
un cilvēkdrošības, svešvalodu un starpkultūru izpratni, informācijas komunikācijas un tehnoloģijas, profesionālās<br />
saskarsmes kompetenču nozīmīgumu darba tirgū.<br />
8. Lai veicinātu pieaugušu iedzīvotāju prasmju un kompetenču pilnveidi, Izglītības un zinātnes ministrija īsteno<br />
Eiropas Komisijas finansiāli atbalstītu ES Mūžizglītības programmas projektu „Eiropas programmas īstenošana<br />
pieaugušo izglītības jomā”. Projekta mērķis ir sekmēt sadarbību un izveidot vienotu koordināciju/informācijas<br />
apmaiņu starp augstskolām, privātajiem partneriem, valsts, pašvaldību un nevalstiskajām institūcijām ar nolūku<br />
palielināt to pieaugušo Latvijas iedzīvotāju skaitu, kuri savas dzīves laikā pilnveido savas prasmes, iemaņas un<br />
kvalifikāciju. Projekta tiešā mērķa grupa ir Latvijas iedzīvotāji ar zemām pamatprasmēm (bez pamata vai vidējās<br />
izglītības) vecumā no 25 – 64 gadiem. Projekta netiešā mērķa grupa ir nevalstiskās organizācijas, sociālie partneri,<br />
pašvaldības, skolas, augstskolas, interešu centri, kuriem projekta laikā un pēc projekta noslēguma ir kopīgi<br />
jāsadarbojas, lai palielinātu to iedzīvotāju skaitu, kuri savas dzīves laikā pilnveido savas prasmes, iemaņas un<br />
kvalifikāciju. Projekta ietvaros iedzīvotāji var saņemt arī individuālas karjeras konsultācijas, lai uzlabotu savu<br />
nodarbinātības statusu un mērķtiecīgi plānotu savu turpmāko dzīvi un karjeru.<br />
9. Ir spēkā MK 2012.gada 20.novembra noteikumi „Mācību prakses organizācijas un izglītojamo apdrošināšanas<br />
kārtība”. Minētie noteikumi nosaka mācību prakses organizācijas jautājumus saistībā ar izglītojamo<br />
apdrošināšanu mācību prakses laikā, kā arī saistībā ar darba aizsardzības noteikumu ievērošanu prakses vietās.<br />
Noteikumos noteiktas profesionālās kvalifikācijas, kuras iegūstot veicama obligāta izglītojamo apdrošināšana pret<br />
nelaimes gadījumiem mācību prakses laikā, kā arī apdrošinājuma summas minimālais apmērs – Ls 1 000. Nosakot<br />
minētās profesionālās kvalifikācijas, tika ņemti vērā apstākļi, kas var radīt draudus praktikanta veselībai un<br />
dzīvībai – darbošanās ar sarežģītiem mehānismiem, asiem priekšmetiem, ķīmiskajām vielām, gāzēm, pacienta<br />
bioloģisko materiālu, smagumu celšana, krasas gaisa temperatūras pārmaiņas u.c.<br />
10. Īstenojot Kopenhāgenas procesu Eiropas valstu profesionālo izglītības un apmācības sistēmu attīstīšanai, ir<br />
izveidoti nozīmīgi Eiropas līmeņa instrumenti profesionālās izglītības un apmācības pārredzamības<br />
nodrošināšanai (Kopienas sistēma kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass)), kvalifikāciju un<br />
prasmju atzīšanai (Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra un Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un<br />
apmācības jomā (ECVET)) un kvalitātes nodrošināšanai (Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu<br />
ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībai (EQAVET)), tomēr, lai turpinātu attīstīt profesionālo<br />
izglītību un apmācību nacionālā līmenī un, it īpaši, veicinātu mobilitāti, ir jāveic papildu pasākumi un jāstiprina<br />
53. lpp.