ogres novada attÄ«stÄ«bas programma 2011. â 2017 ... - Ogres novads
ogres novada attÄ«stÄ«bas programma 2011. â 2017 ... - Ogres novads
ogres novada attÄ«stÄ«bas programma 2011. â 2017 ... - Ogres novads
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam projekts<br />
pieņemts un nodots sabiedriskajai apspriešanai ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes<br />
2010. gada 21.oktobra lēmumu (protokola Nr.12, 1.§)<br />
OGRES NOVADA ATTĪSTĪBAS<br />
PROGRAMMA <strong>2011.</strong> – <strong>2017</strong>.GADAM<br />
(4 DAĻĀS)<br />
I daļa<br />
Pašreizējās situācijas raksturojums un SVID analīze<br />
Ogrē 2010.
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
SATURS<br />
Terminu skaidrojumi ........................................................................................................... 6<br />
Saīsinājumi .......................................................................................................................... 7<br />
Ievads ................................................................................................................................... 8<br />
1. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašreizējās situācijas raksturojums .................................................... 10<br />
1.1. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> fiziski ģeogrāfiskais raksturojums .................................................. 10<br />
1.1.1. Ģeogrāfiskais stāvoklis ............................................................................... 10<br />
1.1.2. Reljefs, augsnes un fizioģeogrāfiskie rajoni ............................................... 10<br />
1.1.3. Tektoniskā un ģeoloģiskā uzbūve ............................................................... 11<br />
1.1.4. Derīgie izrakteņi ......................................................................................... 11<br />
1.1.5. Pazemes ūdeņi ............................................................................................ 12<br />
1.1.6. Ģeotehniskie apstākļi .................................................................................. 13<br />
1.1.7. Klimatiskie apstākļi .................................................................................... 15<br />
1.1.8. Iekšējie ūdeņi .............................................................................................. 15<br />
1.1.9. Meži un purvi .............................................................................................. 16<br />
1.1.10. Īpaši aizsargājamās dabas teritorijas ........................................................... 17<br />
1.1.11. Ainavu apvidi ............................................................................................. 19<br />
1.2. Iedzīvotāji un apdzīvojums ..................................................................................... 20<br />
1.2.1. Iedzīvotāju skaita izmaiņas ......................................................................... 20<br />
1.2.2. Iedzīvotāju sastāvs ...................................................................................... 21<br />
1.3. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ekonomiskās attīstības tendences ..................................................... 22<br />
1.3.1. Iekšzemes kopprodukts un pievienotā vērtība ............................................ 22<br />
1.3.2. Investīciju piesaiste ..................................................................................... 22<br />
1.3.2.1. Privātās investīcijas ....................................................................... 22<br />
1.3.2.2. Publiskās investīcijas ..................................................................... 23<br />
1.3.2.3. Ārvalstu investīcijas....................................................................... 24<br />
1.3.3. Nodarbinātība ............................................................................................. 25<br />
1.3.3.1. Nodarbinātos skaits uzņēmumos ................................................... 25<br />
1.3.3.2. Nodarbināto skaits valsts un pašvaldību institūcijās ..................... 26<br />
1.3.3.3. Pašnodarbināto skaits..................................................................... 26<br />
1.3.4. Bezdarba raksturojums ............................................................................... 27<br />
1.3.5. Darba samaksa ............................................................................................ 29<br />
1.3.6. Tautsaimniecības nozaru attīstība ............................................................... 29<br />
1.3.6.1. Uzņēmumu skaita dinamika un sadalījums pa nozarēm ................ 29<br />
1.3.6.2. Uzņēmumu apgrozījums ................................................................ 31<br />
1.3.6.3. Iedzīvotāju ienākuma nodoklis ...................................................... 32<br />
1.3.6.4. Nekustamā īpašuma nodoklis ........................................................ 33<br />
1.3.7. Rūpniecība .................................................................................................. 33<br />
1.3.8. Lauku uzņēmējdarbība ............................................................................... 34<br />
1.3.8.1. Lauksaimniecībā izmantojamā zeme ............................................. 34<br />
1.3.8.2. Lauksaimniecības nozaru raksturojums ......................................... 35<br />
1.3.9. Tūrisms ....................................................................................................... 37<br />
1.3.9.1. Tūrisma attīstība ............................................................................ 37<br />
1.3.9.2. Tūrisma resursi un pakalpojumi .................................................... 38<br />
1.3.10. Eksporta uzņēmumi .................................................................................... 40<br />
1.3.11. Finanšu pakalpojumi ................................................................................... 40<br />
1.3.12. Biznesa inkubators ...................................................................................... 40<br />
1.3.13. Uzņēmēju sabiedriskās organizācijas ......................................................... 41<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 3
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.4. Infrastruktūra ........................................................................................................... 43<br />
1.4.1. Satiksmes infrastruktūra un pakalpojumi ................................................... 43<br />
1.4.1.1. Autoceļu un ielu tīkls ..................................................................... 43<br />
1.4.1.2. Dzelzceļš ........................................................................................ 46<br />
1.4.1.3. Velotransports ................................................................................ 47<br />
1.4.1.4. Sabiedriskais transports ................................................................. 47<br />
1.4.2. Sakaru komunikācija un informatizācija .................................................... 49<br />
1.4.3. Enerģētikas infrastruktūra ........................................................................... 50<br />
1.4.3.1. Elektroapgāde ................................................................................ 50<br />
1.4.3.2. Siltumapgāde ................................................................................. 51<br />
1.4.3.3. Gāzes apgāde ................................................................................. 52<br />
1.4.4. Vides infrastruktūra .................................................................................... 52<br />
1.4.4.1. Ūdenssaimniecība .......................................................................... 52<br />
1.4.4.2. Notekūdeņu savākšana un attīrīšana .............................................. 53<br />
1.4.4.3. Atkritumu apsaimniekošana .......................................................... 54<br />
1.4.5. Vides kvalitāte ............................................................................................ 56<br />
1.4.5.1. Piesārņotās un potenciāli piesārņotās vietas .................................. 56<br />
1.4.5.2. Virszemes ūdeņu kvalitāte ............................................................. 56<br />
1.4.5.3. Vides riski ...................................................................................... 56<br />
1.5. Sabiedriskas nozīmes infrastruktūra ....................................................................... 58<br />
1.5.1. Pašvaldības pārvaldes un iedzīvotāju apkalpošanas iestāžu infrastruktūra 58<br />
1.5.2. Izglītības, sporta un kultūras iestāžu infrastruktūra .................................... 58<br />
1.5.3. Sociālās un veselības aprūpes iestāžu infrastruktūra .................................. 60<br />
1.5.4. Kapsētas un piemiņas vietas ....................................................................... 60<br />
1.5.5. Parki, skvēri, rekreācijas zonas un peldvietas ............................................ 61<br />
1.6. Apdzīvojums un mājokļi ......................................................................................... 63<br />
1.6.1. Mājokļu veidi un to kvalitāte ...................................................................... 63<br />
1.6.2. Dzīvojamo māju apsaimniekošana ............................................................. 64<br />
1.7. Izglītība ................................................................................................................... 65<br />
1.7.1. Pirmsskolas izglītība ................................................................................... 65<br />
1.7.2. Vispārējā pamatizglītība un vidējā izglītība ............................................... 66<br />
1.7.3. Profesionālā izglītība .................................................................................. 68<br />
1.7.4. Profesionālās ievirzes izglītība ................................................................... 69<br />
1.7.5. Interešu izglītība ......................................................................................... 70<br />
1.8. Sports....................................................................................................................... 72<br />
1.8.1. Sporta organizācijas .................................................................................... 72<br />
1.8.2. Sporta nozares finansēšanas kārtība ........................................................... 73<br />
1.8.3. Sporta pasākumi ......................................................................................... 73<br />
1.8.4. Sporta infrastruktūra ................................................................................... 74<br />
1.8.5. Investīcijas sporta infrastruktūrā ................................................................ 74<br />
1.8.6. Sports visām paaudzēm .............................................................................. 75<br />
1.9. Kultūrvide ............................................................................................................... 77<br />
1.9.1. Kultūrvēsturiskā ainava un kultūras pieminekļi ......................................... 77<br />
1.9.2. <strong>Ogres</strong> vēstures un mākslas muzejs un novadpētniecības darbs .................. 78<br />
1.9.3. Novadpētniecības izpētes objekti ............................................................... 79<br />
1.9.4. Bibliotēkas .................................................................................................. 80<br />
1.9.5. Nemateriālais kultūras mantojums ............................................................. 81<br />
1.10. Sociālie pakalpojumi un sociālā palīdzība .............................................................. 85<br />
1.10.1. Sociālās situācijas raksturojums ................................................................. 85<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 4
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.10.2. <strong>Ogres</strong> sociālais dienests un tā struktūrvienības .......................................... 85<br />
1.10.2.1. Dienas centrs „Saime” ................................................................... 87<br />
1.10.2.2. Krīzes centrs „Laipas” ................................................................... 87<br />
1.10.2.3. Ģimenes atbalsta dienas centrs ...................................................... 88<br />
1.10.2.4. Jaunatnes veselības centrs.............................................................. 88<br />
1.10.3. Madlienas sociālais dienests ....................................................................... 88<br />
1.10.4. Suntažu sociālais dienests ........................................................................... 88<br />
1.10.5. Taurupes sociālais dienests ......................................................................... 88<br />
1.10.6. Vispārējā tipa pansionāts „Madliena” ........................................................ 91<br />
1.10.7. Bāriņtiesas .................................................................................................. 92<br />
1.11. Veselības aprūpe ..................................................................................................... 93<br />
1.11.1. <strong>Ogres</strong> rajona slimnīca ................................................................................. 93<br />
1.11.2. Dziednīca .................................................................................................... 94<br />
1.12. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības resursi ........................................................................... 95<br />
1.12.1. Pašvaldības struktūra .................................................................................. 95<br />
1.12.2. Pašvaldības budžets .................................................................................... 96<br />
1.12.3. Attīstības prioritātes līdz 2010. gadam ..................................................... 100<br />
1.12.4. Pašvaldības administrācija ........................................................................ 100<br />
1.12.4.1. Izmaiņas administratīvi teritoriālās reformas ietvaros ................. 100<br />
1.12.4.2. Informācija par pašvaldībā nodarbinātajiem ............................... 101<br />
1.12.4.3. Pašvaldības darbības principi un kvalitāte ................................... 102<br />
1.12.5. Privātā un nevalstiskā sektora iesaiste pašvaldības darbā ........................ 104<br />
1.12.5.1. Sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām ................................. 104<br />
1.12.5.2. Sadarbība ar uzņēmējiem ............................................................. 105<br />
1.12.6. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības starptautiskā sadarbība ................................... 105<br />
1.12.6.1. Sadraudzības pašvaldības ............................................................ 105<br />
1.12.6.2. Nozīmīgākie starptautiskie projekti ............................................. 106<br />
1.13. Sabiedriskā kārtība un drošība .............................................................................. 108<br />
1.13.1. Policija ...................................................................................................... 108<br />
1.13.1.1. Pašvaldības policija .................................................................... 108<br />
1.13.1.2. Valsts policija ............................................................................. 108<br />
1.13.2. Ugunsdzēsība ............................................................................................ 109<br />
2. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> SVID analīze ........................................................................................ 110<br />
2.1. Dabas vides SVID analīze .................................................................................... 110<br />
2.2. Ekonomiskās vides SVID analīze ........................................................................ 111<br />
2.3. Infrastruktūras SVID analīze ................................................................................ 113<br />
2.4. Izglītības un sporta nozares SVID analīze ........................................................... 119<br />
2.5. Kultūrvides SVID analīze..................................................................................... 121<br />
2.6. Sociālās vides un veselības aizsardzības SVID analīze ....................................... 122<br />
2.7. Pašvaldības pārvaldes SVID analīze .................................................................... 123<br />
2.8. SVID analīzes kopsavilkums ................................................................................ 124<br />
3. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> specializācija ........................................................................................ 127<br />
4. Iedzīvotāju līdzdalība attīstības <strong>programma</strong>s izstrādē ............................................ 129<br />
4.1. Iedzīvotāju aptauja ............................................................................................... 129<br />
4.2. Nākotnes pilsētas spēle (Future City Game) ........................................................ 131<br />
Pielikums ........................................................................................................................... 133<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 5
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
TERMINU SKAIDROJUMI<br />
Attīstības <strong>programma</strong> – vidēja termiņa plānošanas dokuments, kurā noteikts pasākumu kopums<br />
ilgtermiņa prioritāšu īstenošanai.<br />
Integrēta pieeja – pieeja attīstības plānošanā, kas paredz koordinētu telpisko, tematisko un laika<br />
dimensiju, nodrošinot interešu saskaņotību starp visiem pārvaldes līmeņiem un ieinteresētajām<br />
pusēm, izmantojot konkrētus instrumentus, lai sasniegtu noteiktos mērķus un prioritātes.<br />
Investīciju plāns – attīstības <strong>programma</strong>s rīcības plāna sastāvdaļa laika posmam vismaz līdz trīs<br />
gadiem, kuru apstiprina pašvaldība.<br />
Klasters – nozaru, uzņēmumu grupa, kurus vieno kopējas izejvielas, ražošanas ķēdes vai citi<br />
faktori, ar mērķi koordinēt ražošanu.<br />
Monitorings – regulāra novērošana, vērtēšana un pārskats par rīcībām un pārmaiņām attīstības<br />
<strong>programma</strong>s īstenošanā.<br />
Prioritāte – teritorijas attīstības vispārējā aktualitāte, kuras risināšana tiek izvirzīta priekšplānā<br />
salīdzinājumā ar citām attīstības aktualitātēm.<br />
Projekts – pasākumu kopums, kas veicams noteiktu mērķu sasniegšanai noteiktā laika periodā ar<br />
iepriekš noteiktiem finansiālajiem, materiālajiem un cilvēku resursiem.<br />
Publiskā apspriešana – ar ārējo normatīvo aktu vai institūcijas noteikts laika periods, kura ietvaros<br />
sabiedrības pārstāvji sniedz savus iebildumus un priekšlikumus vai piedalās citās institūcijas<br />
organizētās sabiedrības līdzdalības aktivitātēs.<br />
Rīcības plāns – attīstības <strong>programma</strong>s sadaļa, kas ietver konkrētu pasākumu kopumu un investīciju<br />
plānu attīstības programmā noteikto uzdevumu īstenošanai.<br />
Rīcības virzieni – konkrētu pasākumu kopums, kas ir izvirzīts vidēja termiņa prioritāšu<br />
sasniegšanai.<br />
Sabiedriskā apspriede – sanāksme, kurā piedalās un savus iebildumus un priekšlikumus sniedz<br />
sabiedrības pārstāvji.<br />
Stratēģiskā daļa – attīstības <strong>programma</strong>s sadaļa, kurā definē pašvaldības vidēja termiņa prioritātes<br />
un izvirza uzdevumus to īstenošanai.<br />
Stratēģiskais mērķis – koncentrēts politisku uzstādījumu kopums vēlamajām situācijas pārmaiņām<br />
noteiktā laika periodā, kas vērsts uz teritorijas attīstības vīzijas sasniegšanu un kalpo par pamatu<br />
prioritāšu noteikšanai, turpmāk veicamo darbu identificēšanai.<br />
Uzdevumi – iniciatīvu un rīcību kopums, kas izvirzīti noteikto rīcības virzienu sasniegšanai. Tie ir<br />
skaidri definēti, izmērāmi un pārbaudāmi.<br />
Vīzija – lakonisks ilgtermiņa nākotnes redzējums, kas vienlaikus parāda teritorijas unikālās vērtības.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 6
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
SAĪSINĀJUMI<br />
A/S<br />
ATR<br />
ES<br />
ERAF<br />
IIN<br />
IKP<br />
IKT<br />
IT<br />
ĪADT<br />
kV<br />
LKPS<br />
LR<br />
LVL/Ls<br />
MVU<br />
MW<br />
MWh<br />
NACE 1<br />
NAP<br />
NĪN<br />
NVA<br />
NVO<br />
PPP<br />
SIA<br />
SVID<br />
VAS<br />
VID<br />
Vjl.<br />
Akciju sabiedrība<br />
Administratīvi teritoriālā reforma<br />
Eiropas Savienība<br />
Eiropas Reģionālais Attīstības Fonds<br />
Iedzīvotāju ienākuma nodoklis<br />
Iekšzemes kopprodukts<br />
Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas<br />
Informāciju tehnoloģijas<br />
Īpaši aizsargājamā dabas teritorija<br />
Kilovolti<br />
Lauksaimniecības pakalpojumu kooperatīvā sabiedrība<br />
Latvijas Republika<br />
Latvijas lats<br />
Mazie un vidējie uzņēmumi<br />
Megavati<br />
Megavatstundas<br />
Ekonomiskās darbības statistiskā klasifikācija Eiropas<br />
Savienībā<br />
Nacionālais attīstības plāns<br />
Nekustamā īpašuma nodoklis<br />
Nodarbinātības valsts aģentūra<br />
Nevalstiskās organizācijas<br />
Publiskās – privātās partnerattiecības<br />
Sabiedrība ar ierobežotu atbildību<br />
Analīzes matrica (stiprās puses, vājās puses, iespējas,<br />
draudi)<br />
Valsts akciju sabiedrība<br />
Valsts ieņēmumu dienests<br />
Virs jūras līmeņa<br />
1 Classification of Economic Activities in the European Community<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 7
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
IEVADS<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> (turpmāk tekstā - Attīstības <strong>programma</strong>) ir vidēja termiņa<br />
plānošanas dokuments, kurā noteikts pasākumu kopums pašvaldības ilgtermiņa prioritāšu<br />
īstenošanai no <strong>2011.</strong> līdz <strong>2017</strong>. gadam. Šis dokuments nodrošinās līdzsvarotu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
teritorijas attīstību ilgtermiņā un kalpos par pamatu investīciju piesaistei privātajā un publiskajā<br />
sektorā.<br />
Attīstības <strong>programma</strong> izstrādāta saskaņā ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes 21.01.2010. lēmumu (sēdes<br />
protokols nr. 1; 2.§).<br />
Attīstības <strong>programma</strong> izstrādāta, pamatojoties uz likuma „Par pašvaldībām” 14. panta otrās<br />
daļas 1. punktu un ievērojot Attīstības plānošanas sistēmas likumā, Reģionālās attīstības likumā un<br />
Ministru kabineta 25.08.2009. noteikumu nr. 970 „Sabiedrības līdzdalības kārtība attīstības<br />
plānošanas procesā” prasības.<br />
Attīstības <strong>programma</strong>s izstrādē speciālisti ir ņēmuši vērā Reģionālās attīstības un pašvaldību<br />
lietu ministrijas „Metodiskos ieteikumus attīstības programmu izstrādei reģionālā un vietējā<br />
līmenī”. Attīstības <strong>programma</strong> izstrādāta tā, lai tā hierarhiski būtu pakārtota un saskaņota ar šādiem<br />
Rīgas plānošanas reģiona attīstības plānošanas dokumentiem:<br />
1) Rīgas plānošanas reģiona attīstības stratēģija (2000. - 2020. g.);<br />
2) Rīgas reģiona attīstība <strong>programma</strong> (2005. - <strong>2011.</strong> g.).<br />
Lai nodrošinātu attīstības dokumentu pēctecību, attīstības <strong>programma</strong>s izstrādē ievērota spēkā<br />
esošā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> (2005. - 2013. g.), kā arī <strong>Ogres</strong> rajona attīstības<br />
<strong>programma</strong> 2005. - 2012. gadam.<br />
Dokumenta izstrādātāji ir ievērojuši to vietējo pašvaldību, kuras robežojas ar <strong>Ogres</strong> novadu,<br />
plānošanas dokumentos noteiktos attīstības virzienus.<br />
Veidojot Attīstības programmu, ievēroti šādi plānošanas dokumenta izstrādes principi:<br />
1) ilgtspējīgas attīstības princips;<br />
2) interešu saskaņotības princips;<br />
3) līdzdalības princips;<br />
4) sadarbības princips;<br />
5) finansiālo iespēju princips;<br />
6) atklātības princips;<br />
7) uzraudzības un novērtēšanas princips;<br />
8) subsidiaritātes princips;<br />
9) attīstības plānošanas un normatīvo aktu izstrādes sasaistes princips.<br />
10) līdzsvarotas attīstības princips.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> vīzija - „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> – cilvēka un dabas harmonija”.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> stratēģiskie mērķi ir:<br />
1) veicināt <strong>novada</strong> ekonomisko izaugsmi un uzņēmumu konkurētspējas<br />
paaugstināšanos;<br />
2) attīstīt <strong>novada</strong> cilvēkresursu potenciālu;<br />
3) veicināt vidi saudzējošas augstas dzīves kvalitātes ieviešanu.<br />
Attīstības <strong>programma</strong>s izstrādes laikā noteiktas <strong>novada</strong> ilgtermiņa attīstības prioritātes, un<br />
tās ir:<br />
1) efektīva un moderna pārvalde;<br />
2) daudzveidīga un inovatīva ekonomika;<br />
3) vidi saudzējoša infrastruktūra;<br />
4) konkurētspējīga izglītība un sports;<br />
5) kvalitatīva un pieejama kultūrvide;<br />
6) veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrība;<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 8
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
7) atbildīga dabas apsaimniekošana.<br />
Attīstības <strong>programma</strong> sastāv no vairākām daļām:<br />
1) pašreizējās situācijas raksturojums un SVID analīze;<br />
2) attīstības stratēģija <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam;<br />
3) rīcības plāns <strong>2011.</strong> - 2013. gadam;<br />
4) attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanas uzraudzības kārtība.<br />
Pašreizējās jeb esošās situācijas raksturojumā atspoguļotas <strong>novada</strong> attīstības tendences pirms<br />
un pēc ATR pabeigšanas, nozaru attīstības problēmas, iespēju robežās parādīti izaugsmes resursi un<br />
izstrādāta SVID analīze. Balstoties uz pašreizējo situāciju un SVID analīzi, noteikta <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
specializācija. Pašreizējās situācijas daļu noslēdz sadaļa par iedzīvotāju līdzdalību attīstības<br />
<strong>programma</strong>s izstrādē.<br />
Stratēģiskajā daļā, kas izstrādāta, balstoties uz esošo situāciju un SVID analīzi, noteiktas<br />
vidēja termiņa attīstības prioritātes, nepieciešamie rīcības virzieni un uzdevumu kopums, kā arī<br />
vidējā termiņā sasniedzamie vispārīgie rezultāti.<br />
Rīcības plānā, ņemot vērā esošo sociāli ekonomisko situāciju valstī, ir parādīti projekti un<br />
aktivitātes triju gadu periodam, norādot to sasaisti ar atbildīgajiem izpildītājiem un finanšu<br />
resursiem.<br />
Attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanas uzraudzības kārtībā noteikts uzraudzības un ziņojuma<br />
sagatavošanas periodiskums, ziņojumā analizējamie uzraudzības rādītāji un tā kopējais saturs.<br />
Attīstības <strong>programma</strong>s izstrādi nodrošināja vadības grupa (vadītāja Vita Pūķe) un<br />
pašvaldības Attīstības nodaļa (vadītāja Jana Briede).<br />
Lai analizētu konkrētas nozares un noteiktu attīstības virzienus, vadības grupa izveidoja sešas<br />
tematiskās darba grupas: pārvalde, ekonomika un uzņēmējdarbība, vide un infrastruktūra,<br />
izglītība un sports, kultūra, veselības un sociālā aizsardzība. Darba grupās iesaistījās pašvaldības<br />
un nozaru speciālisti, deputāti un iedzīvotāji.<br />
Vadības darba grupu sanāksmēs piedalījās Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu<br />
ministrijas un Rīgas plānošanas reģiona speciālisti, kuri, izvērtējot darba grupu sagatavotos<br />
materiālus, sniedza priekšlikumus dokumenta pilnveidošanai.<br />
Lai noskaidrotu iedzīvotāju viedokli par <strong>novada</strong> attīstību, 2010. gada aprīlī veikta iedzīvotāju<br />
aptauja. 2010. gada jūlijā, balstoties uz Britu padomes metodoloģiju pilsētvides jautājumu<br />
risināšanai, notika situācijas analīzes un ideju radīšanas aktivitāte „Nākotnes pilsētas spēle”<br />
(„Future City Game”), kuru rīkoja Britu padome, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības Attīstības nodaļa un<br />
biedrība „Zināšanu un inovācijas sabiedrība”. Tās ietvaros <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotāji (uzņēmēji,<br />
nevalstisko organizāciju pārstāvji, uzņēmēji, pašvaldības darbinieki, jaunieši, pensionāri) izvirzīja<br />
priekšlikumus <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības prioritātēm un sniedza savu redzējumu par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
attīstību.<br />
Galvenās problēmas dokumenta izstrādē bija saistītas ar objektīvas un savstarpēji<br />
salīdzināmas informācijas iegūšanu par noteiktu laika periodu katrā no teritoriālajām vienībām.<br />
Ņemot vērā straujās izmaiņas valsts sociālekonomiskajā attīstībā pēdējo divu gadu laikā un to, ka<br />
daļa vietējo pašvaldību dokumentu pēc ATR pabeigšanas ir nodota arhīvā, pamatā analizēti dati par<br />
pēdējiem trīs gadiem, bet atsevišķos gadījumos par ilgāku laika periodu. Iespēju robežās izmantoti<br />
pagastu pārvalžu dati, no valsts institūcijām pieprasītā un publiski pieejamā informācija, pētījumi,<br />
kā arī dažādas publikācijas.<br />
Attīstības <strong>programma</strong> nodota sabiedriskajai apspriešanai no 2010. gada 21. oktobra līdz 22.<br />
novembrim.<br />
Vadības grupa pateicas visiem darba grupu vadītājiem, pašvaldības speciālistiem, uzņēmējiem<br />
un iedzīvotājiem par atsaucību un atbalstu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s izstrādē.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 9
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1. OGRES NOVADA PAŠREIZĒJĀS SITUĀCIJAS RAKSTUROJUMS<br />
1. 1. OGRES NOVADA FIZISKI ĢEOGRĀFISKAIS RAKSTUROJUMS<br />
1.1.1. ĢEOGRĀFISKAIS STĀVOKLIS<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> atrodas Latvijas valsts centrālajā daļā (1. pielikums), tā kopējā platība 2 ir 989,9<br />
km 2 .<br />
Pašreizējās robežas <strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> ieguvis 2009. gada 1. jūlijā. Novadā ietilpst <strong>Ogres</strong> pilsēta<br />
un <strong>Ogres</strong>gala pagasts (no 12.12.2002. līdz 30.06.2010. <strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong>) Krapes, Ķeipenes, Lauberes,<br />
Madlienas, Mazozolu, Meņģeles, Suntažu un Taurupes pagasts. Novada administratīvais centrs ir<br />
Ogre.<br />
2009. gada 1. janvārī <strong>novada</strong> kopējais iedzīvotāju skaits bija 38 987, no kuriem 29 825 jeb<br />
76,5 % dzīvoja <strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>Ogres</strong>gala pagastā. Vidējais apdzīvojuma blīvums bija 39,3 cilvēki<br />
uz km 2 , taču tas ievērojami atšķīrās, salīdzinot informāciju par <strong>Ogres</strong> pilsētu ar <strong>Ogres</strong>gala pagastu<br />
un pārējiem pagastiem. (2. pielikums).<br />
Novads ir izteikti izstiepts rietumu - austrumu virzienā apmēram 60 km garumā, bet ziemeļu -<br />
dienvidu virzienā - 30 km garumā. Tā lielākā daļa atrodas Viduslatvijas zemienē, bet austrumu daļa<br />
- Vidzemes augstienē.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> robežojas ar Mālpils, Amatas, Ērgļu, Kokneses, Aizkraukles, Skrīveru,<br />
Lielvārdes, Ķeguma, Ikšķiles un Ropažu novadu.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> ietilpst Rīgas plānošanas reģionā un atrodas valsts galvaspilsētas Rīgas<br />
aglomerācijas tiešā ietekmes zonā, tā ekonomiski ģeogrāfiskais stāvoklis ir ļoti izdevīgs. Būtiska<br />
nozīme ir tam, ka teritoriju gan Z-D, gan R-A virzienā šķērso vairāki valsts un reģionālas nozīmes<br />
autoceļi un dzelzceļš.<br />
1.1.2. RELJEFS, AUGSNES UN FIZIOĢEOGRĀFISKIE RAJONI 3<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> atrodas Austrumeiropas līdzenuma rietumu daļā, divos fizioģeogrāfiskajos<br />
rajonos - Viduslatvijas zemienē un Vidzemes augstienē (1. pielikums). Viduslatvijas zemienē<br />
<strong>novada</strong> teritorijā ir Lejasdaugavas senlejas un Viduslatvijas nolaidenuma dabas apvidi, bet<br />
Vidzemes augstienē - Piebalgas pauguraines un Augš<strong>ogres</strong> pazeminājuma dabas apvidi 4 .<br />
Augstienēm raksturīga pacelta pamatiežu virsa, biezi kvartāra nogulumi un ļoti saposmots,<br />
paugurains reljefs, kā arī palielināts nokrišņu daudzums. Reljefa augstuma atšķirības nosaka<br />
mitruma apstākļu, augu valsts un augšņu īpašību visai lielo dažādību salīdzinoši nelielās augstieņu<br />
platībās. Piebalgas pauguraines apvidū atrodas daļa Taurupes un Mazozolu pagasta teritorijas, bet<br />
Augš<strong>ogres</strong> pazeminājuma apvidū – daļa Meņģeles, Taurupes un Mazozolu pagasta teritorijas.<br />
Mazozolu pagasta ziemeļu daļā atrodas augstākais <strong>novada</strong> zemes virsmas punkts - 213,5 m vjl.<br />
Lielāko daļu teritorijas aizņem Viduslatvijas nolaidenums, kura virsma ir slīpa, un tas<br />
vislabāk raksturo <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> virsmas reljefu. Virsmas absolūtais augstums mainās no 20 m vjl.<br />
rietumu daļā līdz vairāk nekā 100 m vjl. austrumu daļā. Zemieņu daļā ir mazāk nokrišņu, klimats ir<br />
sausāks, notece mazāka, lēnāka, un līdz ar to pārpurvošanās pakāpe ir lielāka. Arī vienlaidu augu<br />
valsts grupējumu un zemes lietojuma veidi (piemēram, aramzeme) aizņem lielākas platības nekā<br />
augstienēs.<br />
Novada dienvidrietumu un rietumu daļā pēdējais apledojums ir atstājis visai savdabīgus<br />
ģeomorfoloģiskos veidojumus - osus, ko sauc arī par kangariem. Tie ir šauri, kilometriem gari<br />
2 Pēc VZD datiem uz 01.01.2010.<br />
3 Pēc A. Kuzmina „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong>”; „Mācību grāmata”, R., 1996<br />
4 Pēc V. Zelča vispārējās Latvijas dabas rajonu un apvidu kartes<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 10
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
vaļņveida pauguri un to virknes ar stāvām nogāzēm. Osi pārsvarā sastāv no grants un dažāda<br />
rupjuma smilts kārtām. Novada teritorijā osi ir sastopami <strong>Ogres</strong>, Juglas (Annasmuižas) un Suntažu<br />
apkārtnē. Nozīmīgākie ir Lielie Kangari (lielākā daļa atrodas Ropažu novadā), Suntažu Kangari,<br />
<strong>Ogres</strong> Kangari ar 69 m augsto Ķentes kalnu.<br />
Daļu no <strong>Ogres</strong> Kangariem, kas stiepjas cauri pilsētai un kuru pakājē atrodas Jaun<strong>ogres</strong><br />
dzīvojamais masīvs, sauc par Zilajiem kalniem, kas ir iecienīta pilsētnieku atpūtas vieta. Savukārt<br />
pilsētas centrā esošie osi nosaukti par Vilku kalniem, kuros uzcelta pašvaldības administrācijas ēka<br />
un <strong>Ogres</strong> 1. vidusskola.<br />
Viduslatvijas nolaidenumā dominē vidēji viļņots morēnu līdzenums ar gareniem, līdz 20 m<br />
augstiem pacēlumiem - drumliniem. Pa šo pauguru lēzenajām mugurām un nogāzēm stiepjas labi<br />
iekultivētu tīrumu joslas (pārsvarā uz mālainiem cilmiežiem). Ievērojamākais no drumliniem ir<br />
Ķeipenes valnis ar ļoti komplicētu uzbūvi. Morēnu līdzenumos ir salīdzinoši auglīgākās augsnes -<br />
velēnu podzolētās augsnes ar vidēju iekultivēšanas pakāpi. Vislabāk iekultivētās augsnes <strong>Ogres</strong><br />
novadā ir Lejasdaugavas senlejā, kur tās bijušas apstrādātas kopš seniem laikiem, un to cilmieži ir<br />
karbonātiskie dolomīti.<br />
Lejasdaugavas senlejā ir visplānākā kvartāra nogulumiežu kārta, kas vietām pārklāj pamatiežu<br />
dolomītus tikai nepilna metra biezumā. Terasēs un to nogāzēs uz karbonātiem bagātajiem<br />
dolomītiem izveidojušās karbonātu vai velēnu karbonātu augsnes. Lielāko daļu ielejas applūdinājuši<br />
Rīgas HES ūdeņi.<br />
1.1.3. TEKTONISKĀ UN ĢEOLOĢISKĀ UZBŪVE<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> tektoniskais pamats sastāv no senās Austrumeiropas platformas pamatklintāja<br />
cietajiem, kristāliskajiem iežiem - dažādu paveidu granītiem un gneisiem. Šādos tektoniskajos<br />
apstākļos stipras zemestrīces nav iespējamas un pat vājas zemestrīces ir ļoti reta parādība.<br />
Pamatklintāja blokiem ir raksturīgas lēnas svārstības - Vidzemes augstienes apkārtne katru gadu<br />
paceļas ar vidējo ātrumu 2 - 3 mm gadā. Kristāliskais pamatklintājs <strong>novada</strong> teritorijā atrodas 800 -<br />
1000 m dziļumā.<br />
Ģeoloģiskā ziņā virs pamatklintāja simtiem metru biezumā atrodas devona periodā<br />
noslāņojušies un sablīvējušies, sacementējušies pat līdz 400 miljoniem gadu veci nogulumieži,<br />
kurus sauc arī par pamatiežiem. Pārsvarā pamatiežus veido dolomīti, un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā tie<br />
atsedzas Daugavas, <strong>Ogres</strong>, Mazās Juglas un citu upju krastos.<br />
Virs pamatiežiem ir nogulsnējušies jaunāki un irdenāki nogulumieži, kuru vecums<br />
nepārsniedz 2 miljonus gadu. Šos iežus veido četru apledojumu kušanas ūdeņu noguldītā smilts,<br />
māls, grants, oļi, laukakmeņi un šo iežu savstarpējie sajaukumi.<br />
Jaunāko nogulumiežu jeb kvartāra nogulumiežu kārtas biezums svārstās vidēji no 10 - 40 m,<br />
bet Daugavas kvartāra nogulumiežu biezums nepārsniedz 10 m. Savukārt <strong>novada</strong> austrumu daļā šā<br />
veida nogulumiežu kārtas biezums var pārsniegt pat 80 m.<br />
1.1.4. DERĪGIE IZRAKTEŅI 5<br />
Minerālo izejvielu resursi ir viens no ekonomiskās attīstības pamatfaktoriem. To kvantitāte un<br />
kvalitāte, saguluma apstākļi un teritoriālais izvietojums ir būtiski <strong>novada</strong> teritorijas turpmākajai<br />
attīstībai.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir samērā lieli kūdras resursi. Teritorijā ir apzinātas 60 kūdras atradnes, taču<br />
kūdras resursu ģeoloģiskā izpēte ir salīdzinoši zema. Saimnieciski nozīmīgākās ir atradnes, kuru<br />
platība ir lielāka par 100 ha. Detāli izpētītas ir Žļaugu, Ozolēnu, Pečora, Gulbju, Vērenes un<br />
Sivenīcas atradnes ar kopējo platību 2800 ha, kurās esošā kūdra izmantojama galvenokārt<br />
mēslojumam un pakaišiem, Sivenīcas atradnē - arī enerģētikai. Saimnieciski nozīmīgas ir arī Lielā<br />
5 Pēc „Vides situācijas izpēte <strong>Ogres</strong> rajonā un priekšlikumu izstrādāšana <strong>Ogres</strong> rajona sociālās un ekonomiskās<br />
attīstības virzieniem. I daļa. Ģeoloģiskā vide”, SIA „Ģeoloģiskais un geofiziskais centrs”, R., 2001<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 11
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Sūces, Čaulu un Saulrietu atradnes. Tā kā daļa no apzinātajiem kūdras resursiem nav izmantojami,<br />
jo to atradnes aizņem arī vērtīgas mežaudzes, lauksaimniecībā izmantojamas zemes vai tās atrodas<br />
ĪADT, perspektīvā enerģētikā un lauksaimniecības vajadzībām varētu izmantot arī atradnes ar<br />
mazāku platību.<br />
Dolomīta atradnes un prognozētie izplatības laukumi <strong>novada</strong> teritorijā ir saistīti ar<br />
augšdevona <strong>Ogres</strong>, Daugavas un Pļaviņu svītu. Dolomītu iespējams izmantot kā dabīgo celtniecības<br />
materiālu, no dolomīta iegūst arī būvkaļķus un dolomītmiltus. Praktiska nozīme ir dolomīta<br />
slāņiem, kas atrodas līdz 10 m dziļumā. Rūpniecisko nozīmi zaudējušas četras <strong>novada</strong> teritorijā<br />
esošas atradnes - „<strong>Ogres</strong>gals”, „Ogre - 60”, „Ogre - 56” un „Ciemupe - Ķilupe”. Prognožu laukumi,<br />
kuros nepieciešams veikt papildus izpēti, ir „Ķilupe”.<br />
Kastrānes ķieģeļmālu atradne izpētīta jau 1958. gadā, un tās derīgo slāņkopu (biezums 0,45<br />
- 7,0 m) veido <strong>Ogres</strong> svītas māli. Šie māli ir derīgi celtniecības ķieģeļu un apdares flīžu ražošanai.<br />
Daļa Kastrānes mālu atradnes teritorijas jau ir apbūvēta. Iepriekšējo gadu ģeoloģisko pētījumu<br />
rezultātā <strong>novada</strong> teritorijā nav atklātas celtniecības vajadzībām perspektīvas lielas mālu atradnes.<br />
Smilts - grants materiālu iegulas pārsvarā saistītas ar glaciālajiem jeb ledāja kušanas<br />
ūdeņiem, retāk ar aluviālajiem jeb upju nogulumiem. Novada teritorijā ir zināmas ap 26 smilts -<br />
grants atradnēm, bet tās ir izvietotas nevienmērīgi. Līdzīgi kā kūdras atradnes, arī daļa smilts –<br />
grants atradņu atrodas apbūvētās, lauksaimniecības zemēs vai ĪADT, līdz ar to ir zaudējušas savu<br />
saimniecisko nozīmi (piemēram, „<strong>Ogres</strong> Kangari”). Daudzu atradņu ģeoloģiskās izpētes pakāpe ir<br />
nepietiekama - krājumi un materiāla kvalitāte novērtēti nepilnīgi.<br />
Nozīmīgākās būvsmilts atradnes ir „Madliena”, „Zādzene I”, „Zādzene II”. Perspektīvā<br />
papildu smilts atradnes varētu būt prognozēto resursu laukumā Taurupes pagastā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā atrodas Lobes un Pečoru ezera sapropeļa 6 atradnes, no kurām<br />
detalizēti izpētīta Lobes ezera atradne (iegulas biezums no 0,1 - 5,0 m, kopējais krājums 2963 m 3 ).<br />
Lielākie prognozētie sapropeļa krājumi atrodas Pečoru ezerā (5292 m 3 ), taču izpētes pakāpe ir ļoti<br />
zema. Abu atradņu sapropelis izmantojams dziedniecībai, mēslojumam, ķīmiskai pārstrādei, un tas<br />
uzskatāms par <strong>novada</strong> stratēģisko resursu rezervi.<br />
1.1.5. PAZEMES ŪDEŅI<br />
<strong>Ogres</strong> iedzīvotāju ūdensapgādi pilnībā nodrošina pazemes saldūdens avoti. Ūdens ieguve<br />
notiek no Katlešu - <strong>Ogres</strong> un starpmorēnas ledāja kušanas ūdeņu horizonta, Pļaviņu - Daugavpils<br />
horizonta, Arukilas - Amatas horizonta, kā arī kvartāra nogulumiem. Artēzisko urbumu dziļums ir<br />
ļoti atšķirīgs – no dažiem desmitiem m līdz vairāk kā 200 m dziļumam. Lauku teritorijā individuālo<br />
dzīvojamo māju apgādē ar dzeramo ūdeni pamatā izmanto individuālās akas.<br />
Vairumā centralizēto ūdens apgādes sistēmu ūdens kvalitāte atbilst normatīvo aktu prasībām,<br />
tomēr vietām dzeramajā ūdenī joprojām ir paaugstināts dzelzs saturs (> 0,2 mg/l). Raksturīga ir arī<br />
dzeramā ūdens paaugstināta cietība. Piesārņojuma riskam visvairāk pakļauti ir kvartāra ūdeņi.<br />
Ūdens kvalitāti nosaka ne tikai ūdens ķīmiskais sastāvs, bet arī apgādes sistēmu tehniskais<br />
stāvoklis – tās pārsvarā ir tehniski novecojušas. Dzeramā ūdens kvalitātes uzlabošanas pasākumi<br />
daļēji veikti <strong>Ogres</strong> pilsētā, <strong>Ogres</strong>gala, Madlienas, Ķeipenes, Taurupes, Mazozolu un citos pagastos<br />
gan par pašvaldību budžeta, gan valsts investīciju un ES līdzekļiem.<br />
Visā <strong>novada</strong> teritorijā ir artēziskie urbumi, kuri pēc zemes privatizācijas ir nonākuši arī<br />
privātā īpašumā. Tā kā to uzraudzība nenotiek, tad šādās vietās ir paaugstināti pazemes ūdeņu<br />
piesārņojuma draudi.<br />
Lielākais dzeramā ūdens patērētājs novadā ir <strong>Ogres</strong> pilsēta, kurā ir ap 90 ekspluatācijas<br />
urbumu un liels skaits individuālo aku. Pilsētas centralizētā ūdens apgādes sistēma no 19 urbumiem<br />
nodrošina ar dzeramo ūdeni ap 85 % pilsētas iedzīvotāju. Decentralizētajā ūdens apgādē iekļauti ap<br />
45 urbumiem, kuri nodrošina ar ūdeni galvenokārt saimnieciska rakstura uzņēmumus.<br />
6 Sapropelis ir organiskas izcelsmes nogulumiezis, kas veidojies no ūdens augu un dzīvnieku sadalīšanās produktiem,<br />
kā arī minerālu komponentēm – māls, smilts, ūdenī izšķīdušo kalcija, magnija un dzelzs oksīdiem.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 12
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Plašāka informācija par ūdensapgādi iekļauta 4. nodaļā „Infrastruktūra”.<br />
Būtiski, ka lielākā daļa artēzisko urbumu netiek ekspluatēti ar pilnu jaudu. Salīdzinot ūdens<br />
ekspluatācijas krājumus ar patērētā ūdens apjomu, secināts, ka <strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> kopumā ir pilnībā<br />
nodrošināts ar dzeramo ūdeni - ekspluatācijas krājumi vairākkārt pārsniedz iedzīvotāju un<br />
rūpnieciski patērētā ūdens apjomu. Galvenās problēmas nākotnē saistāmas ar labas kvalitātes<br />
dzeramā ūdens nodrošināšanu centralizētajās ūdens apgādes sistēmās un atsevišķu kvalitātes<br />
rādītāju uzlabošanu – pilnīgāku atdzelžošanu un ūdens mīkstināšanu. Īpaša uzmanība pievēršama<br />
piesārņojuma draudu novēršanai pazemes urbumos.<br />
Bijušā <strong>Ogres</strong> rajona teritorijā ir veikti speciāli pazemes minerālūdeņu izpētes darbi, tai skaitā<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā. Urbumā „RM - 6 Ogre” atklāti ārstnieciskie minerālie bromūdeņi, pēc ķīmiskā<br />
sastāva tie ir hlorīdu - nātrija tipa ūdeņi ar mineralizāciju 106,2 - 118,6 g/l, un pēc būtības tie ir<br />
sālsūdeņi. Broma hlorīdu - nātrija sālsūdeņi ir vērtīga balneoloģiskā hidrominerālā izejviela.<br />
Visa <strong>novada</strong> teritorijā sastopami ārstnieciskie un maz mineralizētie dzeramie galda ūdeņi.<br />
1.1.6. ĢEOTEHNISKIE APSTĀKĻI 7<br />
Jebkura objekta celtniecību, virszemes un pazemes komunikāciju ierīkošanu, ceļu būvi u.t.t.<br />
ietekmē vietas inženierģeoloģiskie apstākļi, tai skaitā grunts fizikāli – mehāniskās īpašības.<br />
Vidzemes augstienes apgabalā morēnas pauguru un grēdu reljefa rajonu raksturo<br />
hipsometriskās atzīmes no 120 līdz 200 m, vidēji 150 - 180 m vjl., liels kvartāra nogulumu biezums<br />
(70 - 130 m) ar morēnas mālsmilts un smilšmāla gruntīm. Pakārtota nozīme ir ledāja kušanas ūdeņu<br />
ezera māliem, aleirītiem un smiltīm, kā arī ledāja kušanas ūdeņu smiltīm un smilts - grants<br />
maisījumiem, kā arī purvu nogulumiem. Morēnas grunts, smilts un smilts - grants grunts ir droša<br />
dabiska pamatne inženiertehniskām būvēm un ceļiem.<br />
Šajā apgabalā iecirkņus ar nelabvēlīgiem inženierģeoloģiskajiem apstākļiem veido<br />
starppauguru pazeminājumi (ieplakas un vagas), kuras aizņem purvi, kā arī ledāja kušanas ūdeņu<br />
ezeru laukumi ar aleirītiskām un mālainām gruntīm. Ledāja kušanas ezera veidotās aleirītiskās un<br />
mālainās gruntis, kuras ir ar salīdzinoši augstu mitruma daudzumu un porainību un viegli pāriet<br />
plūstošā stāvoklī, izplatītas Mazozolu, Braku un Vec<strong>ogres</strong> apkārtnē, kā arī dienvidaustrumos no<br />
Taurupes.<br />
Mūsdienu fizikāli ģeoloģisko procesu attīstība šajā apgabalā ir maz izteikta. Gravu veidošanās<br />
notiek atsevišķu pauguru nogāzēs ziemeļu daļā un uz dienvidaustrumiem no Taurupes, kā arī <strong>Ogres</strong><br />
un Līčupes terasēs. <strong>Ogres</strong> upes krastos izteikti vērojama sānu erozija, bet dziļumerozija, kas saistīta<br />
ar krasta un dibennogulumu alūvija pārnesi un pārnoguldīšanu, - visās upēs. Vērojama arī<br />
pazemināto vietu pārpurvošanās.<br />
Morēnas izplatības apgabals ar smilšmāla un mālsmilts, ledāja kušanas ezera un ledāja<br />
kušanas ūdeņu smilts gruntīm, kā arī īpaša sastāva un īpašību gruntīm aizņem daļu no <strong>novada</strong><br />
centrālās un dienvidaustrumu daļas. To raksturo lēzeni viļņots reljefs ar relatīvi nelielām augstuma<br />
starpībām (1 - 10 m), hipsometriskās atzīmes svārstās robežās ap 80 - 120 m vjl. Labākie<br />
ģeotehniskie parametri raksturīgi morēnas smilšmālam un mālsmiltīm, tām ir labas nesošās<br />
īpašības, līdz ar to tās ir drošas inženiertehnisko būvju un ceļu pamatnēs. Šo slāņu biezums ir 20 -<br />
40 m.<br />
Ledāja kušanas ezera nogulumus apgabalā veido vidēji graudainas un smalkgraudainas<br />
aleirītiskas smiltis, kuru biezums sasniedz 5 - 6 m. Šie ieži veido pietiekami stabilu pamatu<br />
inženiertehniskām būvēm un ceļiem. Ledāja kušanas ezera nogulumu paguliežus veido morēnas<br />
smilšmāls un mālsmilts.<br />
Ledāja kušanas ūdeņu smilts grunšu izplatība ir ierobežota, tās sastopamas Meņģeles apkārtnē<br />
un uz ziemeļiem no Ķeipenes. Grunts biezums nepārsniedz 6 m, tā parasti pārklāj morēnas<br />
7 Pēc „Vides situācijas izpēte <strong>Ogres</strong> rajonā un priekšlikumu izstrādāšana <strong>Ogres</strong> rajona sociālās un ekonomiskās<br />
attīstības virzieniem. I daļa. Ģeoloģiskā vide”, SIA „Ģeoloģiskais un geofiziskais centrs”, R., 2001<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 13
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
smilšmālu un mālsmilti. Smilts fizikāli mehāniskās īpašības un nestspēja ir analoģiski augstāk<br />
minētajām ledāja kušanas ezera smiltīm un tās veido samērā drošu pamatni būvēm.<br />
Apgabala ievērojamu daļu aizņem īpaša sastāva un īpašību gruntis - kūdra, kūdraina smilts,<br />
dūņas. Tās veido samērā nestabilas gruntis ar augstu dabisko mitrumu un saspiežamību, kas būvju<br />
celtniecībai nav derīgas. Šo grunšu pamatni veido morēnas un ledāja kušanas ūdeņu nogulumi un<br />
gadījumā, ja kūdraino slāni var norakt, tad būves var balstīt uz paguliežiem. Ceļu būvi sarežģī<br />
purvu masīvi un daudzi sīki pārpurvoti iecirkņi.<br />
Mūsdienu fizikāli ģeoloģiskie procesi saistīti ar upju eroziju, palieņu, salu, purvu un terašu<br />
veidošanos, taču šie procesi notiek lēni un jūtamas izmaiņas reljefā neizraisa.<br />
Morēnas līdzenuma pārsvarā smilšmāla un mālsmilts izplatības apgabals aizņem <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> centrālo un rietumu daļu. Reljefs ir līdzens vai viegli viļņots, virsmas absolūtās augstuma<br />
atzīmes ir robežās no 40 - 80 m vjl. ar relatīviem pacēlumiem 1 -5 m. Augšējā kompleksa iežus<br />
veido, galvenokārt, morēnas smilšmāls un mālsmilts, to biezums 10 - 20 m, retāk 30 - 40 m.<br />
Pakārtota nozīme ir ledāja kušanas ezera un ledāja kušanas ūdeņu smilts nogulumiem, kas ieguļ gan<br />
morēnā, gan virs morēnas un iznāk zemes virspusē. Apgabala grunšu ģeotehniskie apstākļi praktiski<br />
neatšķiras no analoģiskām gruntīm iepriekš minētajos apgabalos, un tās ir derīgas inženiertehnisko<br />
būvju un ceļu pamatnei.<br />
Mūsdienu procesi notiek lēni un ir saistīti ar upju eroziju, lokālo reljefa pazeminājumu<br />
pārpurvošanos.<br />
Ledāja kušanas ezera līdzenuma pārsvarā smilšanas, aleirītiskas un mālainas grunts<br />
izplatības apgabals aizņem <strong>novada</strong> rietumu daļu. Apgabala reljefs ir līdzens, viegli viļņots, vietām<br />
paceļas osu grēdas un morēnu pauguri vai to masīvi. Virsmas absolūtās atzīmes 10 - 40 m vjl. ar<br />
relatīviem pacēlumiem 1 - 3 m, retāk līdz 5 m, bet pauguros 10 - 20 m, retāk līdz 25 m. Augšējā<br />
inženierģeoloģiskā kompleksa iežus pārsvarā veido ledāja kušanas ezera smilts un smilts - grants<br />
nogulumi, retāk ledāja kušanas ūdeņu nogulumi. Samērā reti izplatīti ledāja kušanas ūdeņu mālainie<br />
nogulumi. Smilšaino nogulumu biezums svārstās no 2 - 3 m, vietām līdz 25 m. Paguliežus veido<br />
morēnas smilšmāls un mālsmilts no dažu metru (ziemeļrietumu daļā) līdz 20 - 40 m biezumam<br />
apgabala austrumu daļā. Smilts un smilts - grants nogulumi izplatīti paugurainajos iecirkņos gar<br />
Daugavas labo krastu (tipiski <strong>Ogres</strong> Kangari).<br />
Smilts un smilts - grants nogulumi veido pietiekami stabilu pamatni jebkāda veida<br />
celtniecībai. Būvniecībai mazāk piemērotas vai nepiemērotas ir mālainās un putekļainās smiltis, kas<br />
attiecīgos apstākļos var veicināt pseidoplūdeņus.<br />
Apgabala austrumu daļā ledāja kušanas ezera nogulumi veido mālainas aleirītiskas gruntis.<br />
Šeit bieži sastopams slokšņu māls ar smilšaina materiāla starpkārtām un lēcām. Mālaino nogulumu<br />
biezums ir līdz 15 m, pārsvarā 2 - 3 m. Paguliežus pamatā veido morēnas nogulumi. Mālainām<br />
gruntīm raksturīga plastiska konsistence. Tās parasti ir ūdens piesātinātas un noteiktos apstākļos<br />
uzbriest, kā rezultātā šīs gruntis nav piemērotas būvobjektu pamatnēm. Mālaino iežu uzbriešana<br />
sezonāli vērojama uz ceļiem, kas ierīkoti uz mālainas grunts ar ūdens saturošu irdenu iežu lēcām.<br />
Lēcas, kas atrodas sasaluma zonā, veido ciļņus, kuriem atkūstot, apkārtējā grunts izmirkst un zaudē<br />
stiprību.<br />
Purvu nogulumi izplatīti apgabala ziemeļrietumu daļā, citviet sporādiski. Īpašā sastāva un<br />
īpašību dēļ gruntis nav piemērotas būvobjektu pamatnēm.<br />
Apgabala raksturīga pazīme ir iecirkņi ar plānu kvartāra nogulumu segu no mazāk kā 1 m līdz<br />
2 - 5 m. Tie atrodas uz ziemeļiem no <strong>Ogres</strong> pilsētas un par būvju pamatni šeit var izmantot cietos<br />
vai puscietos cilmiežus: dolomītu, merģeli, smilšakmeni, kas ir drošs pamats dažāda veida<br />
inženiertehnisko būvju celtniecībai.<br />
Daugavas ielejas aluviālo nogulumu pārsvarā smilšainas grunts izplatības apgabals aptver<br />
Daugavas ieleju. Augšējo iežu kompleksu veido galvenokārt smilts un smilts - grants maisījums,<br />
retāk mālsmilts un smilšmāls. Pēc fizikāli mehāniskajām īpašībām gruntis maz atšķiras no līdzīgām<br />
ledāja kušanas ūdeņu gruntīm, kas aprakstītas iepriekš, un tām ir laba nestspēja. Jaunākie nogulumi<br />
- palieņu mālsmilts un smilšmāls - ir mīksti un plastiski, tiem raksturīga liela saplakšanas spēja un<br />
zema izturība.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 14
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Mūsdienu procesi ir saistīti ar Daugavas un tās pieteku sānu un dziļumeroziju, gravu<br />
veidošanos, terašu malu nogruvumiem un nobirumiem.<br />
Daugavas ielejas inženierģeoloģiskie apstākļi ir daļēji nelabvēlīgi celtniecībai, to ierobežo<br />
atsevišķos iecirkņos esošo iežu vājā izturība.<br />
Kopumā <strong>novads</strong> ir pieskaitāms reģionam ar samērā labvēlīgiem inženierģeoloģiskajiem<br />
apstākļiem dažāda veida būvobjektu celtniecībai, izņemot Daugavas ieleju, purvu masīvus,<br />
pārpurvotos zemes gabalus, kā arī teritorijas, kurās iežu augšējo kompleksu veido ledāja kušanas<br />
ezera mālainie nogulumi.<br />
1.1.7. KLIMATISKIE APSTĀKĻI 8<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> atrodas mērenās klimata joslas pārejas klimata apgabalā. Noteicošā loma<br />
klimata veidošanā ir Atlantijas okeāna mērenajām gaisa masām. <strong>Ogres</strong> pilsētas apkārtni,<br />
galvenokārt ziemā, ietekmē arī Baltijas jūras gaisa masas. Klimata veidošanā nozīmīgākie faktori<br />
<strong>novada</strong> teritorijā ir ģeogrāfiskais platums, augstums virs jūras līmeņa, paugurainība, ūdenskrātuvju<br />
tuvums, mežainība. Visu gadu zināma ietekme uz apkaimes mikroklimatu ir Daugavai un Rīgas<br />
HES ūdenskrātuves lielajai virsai.<br />
Diennakts vidējā gaisa temperatūra janvārī <strong>novada</strong> rietumu daļā ir - 5,9 0 C, bet austrumu daļā<br />
tā noslīd līdz - 7,2 0 C. Bezsala periods ilgst apmēram piecus mēnešus, rietumu daļā tas ir par divām<br />
nedēļām garāks nekā austrumu daļā. Gaisa vidējā diennakts temperatūra jūlijā ir 17,2 0 C rietumu<br />
daļā un 16,4 0 C <strong>novada</strong> ziemeļaustrumu daļā.<br />
Vidējais nokrišņu daudzums gadā svārstās no 609 mm Ogrē līdz 883 mm Taurupes pagastā.<br />
Sniega segas vidējais biezums <strong>Ogres</strong> apkaimē ir 10 - 30 cm, bet <strong>novada</strong> ziemeļaustrumu un<br />
austrumu daļā tās vidējais biezums sasniedz 40 - 60 cm, un tā ir noturīgāka.<br />
Novada austrumu un ziemeļaustrumu daļā apmākušos dienu skaits vidēji ir par 20 - 30<br />
dienām lielāks nekā <strong>novada</strong> rietumu daļā, kur ir salīdzinoši sausāks un saulaināks.<br />
Valdošie vēji ir dienvidrietumu un rietumu vēji.<br />
1.1.8. IEKŠĒJIE ŪDEŅI<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir maz ezeru. Lielākais ezers ir Lobes jeb Viskāļu ezers, kas atrodas Krapes<br />
pagasta teritorijā, un tā platība ir 5,2 km 2 .Tā vidējais dziļums ir 1,3 m, lielākais dziļums - 2,2 m.<br />
Ezers ir ļoti aizaudzis, tā gultni sedz vairākus metrus bieza dūņu kārta, kura apakšējā daļa ir<br />
sablīvējusies, veidojot sapropeli - vērtīgu organiskas izcelsmes mēslojumu. Lobes ezera sapropeļa<br />
atradne iekļauta valsts nozīmes atradņu sarakstā.<br />
Pečoru ezera, kas atrodas Ķeipenes pagastā, platība ir 1,03 km 2 , vidējais dziļums 0,9 m, bet<br />
lielākais dziļums - 1,8 m. Arī Pečoru ezerā atrodamas nozīmīgas sapropeļa iegulas, taču<br />
nepieciešama to pilnīgāka izpēte.<br />
Ķeipenes pagastā atrodas trešais lielākais ezers - Plaužu ezers, kura platība ir 0,96 km 2 . Tā<br />
vidējais dziļums ir 4,1 m, lielākais dziļums - 7,5 m.<br />
Visu trīs lielāko ezeru kopējā platība ir apmēram 7,2 km 2 - tikai 0,7 % no kopējās <strong>novada</strong><br />
teritorijas.<br />
<strong>Ogres</strong> upes ielejā sastopami nelieli vecupju ezeriņi, kas nereti raksturojas ar lielu bioloģisko<br />
daudzveidību.<br />
Mākslīgas izcelsmes sprostezeri ir Zvanu ezers Meņģeles pagastā, Noru ezers Lauberes<br />
pagastā, Mežezers Ogrē un citi.<br />
Novada rietumu daļā iestiepjas arī neliela daļa no Rīgas ūdenskrātuves.<br />
Upēm bagātāka ir <strong>novada</strong> ziemeļu un ziemeļaustrumu daļa (ap 0,7 km/km 2 ), bet rietumu daļa<br />
- nabadzīgāka (ap 0,5 km/km 2 ). Novada nozīmīgākās upes ir Daugava, Ogre, Mazā Jugla, Abza,<br />
Aviekste un Līčupe.<br />
8 Pēc A. Kuzmina „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong>”; „Mācību grāmata”, R., 1996<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 15
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Daugavas platums pie <strong>Ogres</strong> upes ietekas ir aptuveni 450 m, ūdenskrātuves teritorijā tā plūst<br />
lēni - 0,1 līdz 0,2 m/s. Upes gultnē atsedzas pamatieži un ledāju atstātie nogulumi. Rīgas<br />
ūdenskrātuvē biežo ūdens līmeņa svārstību dēļ aktīvi norisinās krastu izskalošanas un erozijas<br />
procesi.<br />
Garākā upe <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā ir Ogre (ap 80 km), tai ir daudz nelielu pieteku (Nāruža,<br />
Sumulda, Līčupe, Skolas upe, Aviekste, Ranka un citas). Atsevišķos posmos upē ir nelielas krāces,<br />
tās gultne ir akmeņaina, vietām izveidojušās smilšu sēres. <strong>Ogres</strong>gala pagasta un <strong>Ogres</strong> pilsētas<br />
teritorijā upe iegrauzusies dolomītu pamatiežos.<br />
Pēc Rīgas HES uzcelšanas būtiski pasliktinājies upes ekoloģiskais stāvoklis, pavasaros pilsētā<br />
nereti novērojami plūdi.<br />
Mazā Jugla ir trešā lielākā <strong>novada</strong> upe, kuras lielākās pietekas ir Abza, Lēģerurga, Bērzupe un<br />
citas. Mazās Juglas krastos bieži atsedzas pamatieži – dolomīti. Upe ir visai līkumaina, tās gultne ir<br />
akmeņaina, lejtecē vairāk smilšaina, un tās krasti ir pakļauti erozijai.<br />
Atbilstoši Daugavas upju baseina apgabala apsaimniekošanas plāna dalījumam virszemes<br />
ūdens objektos <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā atrodas 9 upju virszemes ūdensobjekti un 3 ezeru<br />
ūdensobjekti.<br />
Lielākās <strong>novada</strong> upes ir iecienījuši ūdens tūristi un makšķernieki.<br />
1.1.9. MEŽI UN PURVI<br />
Cilmiežu dažādība, reljefa formu daudzveidība, nokrišņu daudzuma atšķirības ir radījušas<br />
lielu augšņu un veģetācijas daudzveidību. Būtiska loma ainavas veidošanā un saimnieciskajā<br />
darbībā ir mežiem.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā meža zemju platības aizņem 52 105,5 ha 9 (2. attēls). No kopējās meža<br />
zemju platības meža teritorijas aizņem 94,4% jeb 49 217,5 ha, pārējo daļu aizņem purvi, lauces,<br />
pārplūduši klajumi, kā arī zeme zem infrastruktūras objektiem. Purvi aizņem 3,3% jeb 1698,1 ha.<br />
Meža zemju īpatsvars <strong>Ogres</strong> novadā ir 52,5%, salīdzinoši Latvijā tas ir 50,2%.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā no kopējās meža zemju platības 43,5% jeb 22 669,9 ha ir valsts meža<br />
zemes un 56,5% jeb 29 435,6 ha citu īpašnieku apsaimniekotās mežu zemes. Valsts meža zemes<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā apsaimnieko VAS „Latvijas Valsts meži” Vidusdaugavas mežsaimniecība.<br />
Īpašuma<br />
forma<br />
Meži Purvi Lauces<br />
2. att. Meža zemju sadalījums (ha)<br />
Pārplūduši<br />
klajumi<br />
Zeme zem<br />
infrastruktūras<br />
objektiem<br />
Meža zeme kopā<br />
Valsts 20211,5 1638,3 84,6 40,9 694,6 22669,9<br />
Pašvaldības 1144,1 0,1 18,9 0,4 23,9 1187,4<br />
Privāti 27861,9 59,7 277,9 21,6 27,1 28248,2<br />
Kopā 49217,5 1698,1 381,4 62,9 745,6 52105,5<br />
Vismežainākā ir <strong>novada</strong> ziemeļrietumu, ziemeļaustrumu un dienvidaustrumu daļa (Suntažu,<br />
Madlienas, Taurupes, Mazozolu un Meņģeles pagasta teritorija). Pārējā lauku teritorijā starp<br />
lauksaimniecībā izmantojamām zemēm ir sastopami mazāki mežu puduri. Vismazāk mežu ir<br />
<strong>novada</strong> centrālajā un dienvidu daļā (Krapes, Lauberes un <strong>Ogres</strong>gala pagasta teritorija).<br />
Uz dažādiem cilmiežiem biežāk sastopamie mežu tipi ir vēris, sils, damaksnis. Izplatītākās<br />
koku sugas <strong>novada</strong> mežos ir priede, bērzs, egle, apse, baltalksnis un melnalksnis.<br />
Aizsargājamās teritorijas aizņem 6331,7 ha jeb 12,2 % meža zemju platību. Lielākā daļa<br />
aizsargājamo teritoriju atrodas privāto mežu īpašnieku mežu zemēs (67,1 % no ĪADT platības). 479<br />
9 Valsts meža dienesta informatīvais materiāls “Meža statistika” 2008" (dati uz 01. 01. 2008.)<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 16
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
20,6 ha jeb 92% <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> meža zemju nav saimnieciskās darbības ierobežojumu.<br />
Mežsaimnieciskā darbība aizliegta 399,4 ha jeb 0,8 % no šo mežu platības, savukārt galvenā cirte<br />
aizliegta 962,9 ha vai 1,8% no platības. 10 .<br />
Purvi aizņem aptuveni 2,1 % no <strong>novada</strong> teritorijas, izplatītākie ir zemie zāļu un pārejas tipa<br />
purvi. Lielākās purvu platības ir <strong>novada</strong> dienvidaustrumu daļā - Madlienas un Krapes pagastā. Pēc<br />
platības lielākie purvi ir Sivenīcas purvs - 7,5 km 2 (Madlienas pagasts), Žļaugu purvs - 5,2 km 2<br />
(Suntažu pagasts), Pečoru purvs - 5,0 km 2 (Ķeipenes un Madlienas pagasts), Vērenes purvs - 4,8<br />
km 2 (Madlienas pagasts), Gulbju purvs - 4,0 km 2 (Krapes pagasts), Lielais Sūces purvs - 3,0 km 2<br />
(Madlienas pagasts) un Ozolēnu purvs - 2,5 km 2 (Lauberes pagasts) 11 .<br />
Daļai purvu raksturīga liela bioloģiskā daudzveidība, tāpēc tajos izveidotas īpaši<br />
aizsargājamās dabas teritorijas. Padomju varas gados veiktās izpētes liecina, ka purvos ir nozīmīgi<br />
kūdras resursi, kas saimnieciskiem nolūkiem izmantoti samērā maz.<br />
1.1.10. ĪPAŠI AIZSARGĀJAMĀS DABAS TERITORIJAS<br />
Īpaši aizsargājamās dabas teritorijas (ĪADT) atrodas īpašā valsts aizsardzībā un izveidotas, lai<br />
aizsargātu un saglabātu dabas daudzveidību, retas un tipiskas dabas ekosistēmas, aizsargājamo sugu<br />
dzīves vidi, savdabīgas, skaistas un Latvijai raksturīgas ainavas, ģeoloģiskos un ģeomorfoloģiskos<br />
veidojumus, dendroloģiskos stādījumus un dižkokus, kā arī saglabātu sabiedrības atpūtai,<br />
izglītošanai un audzināšanai nozīmīgas teritorijas.<br />
Īpaši aizsargājamās dabas teritorijas aizņem apmēram 6 % (6130 ha) no <strong>novada</strong> kopējās<br />
teritorijas. Lielākā ĪADT ir <strong>Ogres</strong> ieleja (4,7% no kopējās teritorijas), savukārt viena no<br />
populārākajām un atpazīstamākajām teritorijām Latvijā ir <strong>Ogres</strong> Zilie kalni (1. pielikums).<br />
<strong>Ogres</strong> novadā kā aizsargājamās dabas teritorijas sastopami dabas parki, dabas liegumi, dabas<br />
pieminekļi (aizsargājamie koki, dendroloģiskie stādījumi, alejas, ģeoloģiskie un ģeomorfoloģiskie<br />
veidojumi), mikroliegumi. Īpaši izdalāmas ES kopīgā aizsargājamo teritoriju tīkla Natura 2000<br />
teritorijas 12 .<br />
<strong>Ogres</strong> ieleja, Natura 2000 teritorija, ir dabas parks (dibināts 2004. gadā), kurā ietilpst dabas<br />
liegums Vērenes gobu un vīksnu audze. Parka kopējā platība ir 7516 ha. <strong>Ogres</strong> ieleja ir viena no<br />
bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai nozīmīgākajām neregulētu upju ielejām Latvijā biotopu<br />
dažādības un savdabības dēļ. Tajā konstatēti 11 ES Biotopu direktīvas 1. pielikuma biotopi, no<br />
kuriem 5 ir prioritāri (nogāžu un gravu meži, parkveida pļavas, sugām bagātas atmatu pļavas,<br />
sugām bagātas vilkakūlas pļavas, pārmitri platlapju meži), kā arī vienlaikus 15 Latvijā īpaši<br />
aizsargājami biotopi. <strong>Ogres</strong> ieleja ir viena no nedaudzajām vietām Latvijā, kurā sastopami ļoti reti<br />
biotopi – parkveida pļavas un jaukti ozolu, gobu, ošu meži upju krastos, upju straujteces.<br />
Sastopamas vairākas tieši <strong>Ogres</strong> ielejai raksturīgas retas augu sugas (augstais gaiļpiesis,<br />
daudzgadīgā mēnesene), kā arī daudzas Latvijā retas īpaši aizsargājamas augu sugas. Teritorijā<br />
konstatētas arī vairākas Eiropas direktīvas pielikumos iekļautās augu un dzīvnieku sugas.<br />
Parkam 2008. gadā izstrādāts dabas aizsardzības plāns (līdz 2018. gadam), kas ir saistošs<br />
plānošanas dokumentu izstrādē. Parkam nav individuālo aizsardzības un izmantošanas noteikumu.<br />
Vērenes gobu un vīksnu audze, Natura 2000 teritorija, ir dabas liegums, kas atrodas<br />
Madlienas pagastā. Liegums dibināts 1977. gadā, un tā kopējā platība ir 53 ha.<br />
Liegums veidots reti sastopamo gobu un vīksnu audžu un <strong>Ogres</strong> upes vecupju aizsardzībai un<br />
saglabāšanai. Nogāzes pakājē izplūst gruntsūdeņi, veidojot avoksnājus un pārmitras augtenes.<br />
Pļavās ir daudz retu augu sugu. Teritorijā sastopami baltmuguras un vidējie dzeņi.<br />
Vērenes purvi, Natura 2000 teritorija, ir dabas liegums, kas atrodas Madlienas pagastā.<br />
Liegums izveidots 1999. gadā, un tā kopējā platība ir 1248 ha.<br />
10 Atsauce uz informācijas avotu.<br />
11 Pēc A. Kuzmina „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong>”; „Mācību grāmata”, R., 1996<br />
12 Informācija par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ĪADT sagatavota pēc www.daba.gov.lv pieejamās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 17
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Liegums ir nozīmīga augsto purvu, ieplaku purvos un purvainu mežu aizsardzības teritorija.<br />
Liegumā ietilpst 3 augsto purvu teritorijas: Zirnaites, Sivenīcas un Jeiskas purvi, kurus vienu no<br />
otra atdala purvaini priežu meži, kā arī lapkoku un jauktu koku meži. Liegumam nav dabas<br />
aizsardzības plāna un individuālo aizsardzības un izmantošanas noteikumu.<br />
Lielie Kangari, Natura 2000 teritorija, ir dabas liegums, un tas atrodas Suntažu pagasta un<br />
Ropažu <strong>novada</strong> Ropažu pagasta teritorijā. Liegums dibināts 1957. gadā, tā kopējā platība ir 1972<br />
ha.<br />
Lielie Kangari ir izcilākais osa valnis Latvijā, kura relatīvais augstums 27 m (78 m vjl.), tā<br />
platums 60 - 100 m. Tajā ir sastopama savdabīga veģetācija, retas augu sugas. Teritorijā ietilpst arī<br />
Lielo Kangaru ezers un Lielkangaru purvs. Liegumā konstatēta ES Biotopu direktīvas suga -<br />
dzeltenā dzegužkurpīte. No ES Biotopu direktīvas biotopiem sastopami neskarti augstie purvi,<br />
purvaini meži, skujkoku meži uz osiem.<br />
Liegumam 2007. gadā izstrādāts dabas aizsardzības plāns (līdz <strong>2017</strong>. gadam), bet tam nav<br />
individuālo aizsardzības un izmantošanas noteikumu.<br />
<strong>Ogres</strong> Zilie kalni, Natura 2000 teritorija, ir dabas parks, kas atrodas <strong>Ogres</strong> pilsētas un<br />
Ikšķiles <strong>novada</strong> teritorijā. Parks dibināts 2004. gadā, tā platība ir 312 ha.<br />
Teritorijas lielāko daļu aizņem Latvijā ļoti rets Biotopu Direktīvas I pielikuma biotops -<br />
skujkoku meži uz osiem. Tajā sastopamas 6 aizsargājamas augu sugas, kas raksturīgas mežiem uz<br />
osiem vai osveida vaļņiem - meža silpurene, smiltāju esparsete, šaurlapu lakacis, Ruiša pūķgalve,<br />
pundurbērzs, pļavas silpurene.<br />
2003. gadā parkam izstrādāts dabas aizsardzības plāns laika posmam no 2004. līdz 2010.<br />
gadam, bet tam nav individuālo aizsardzības un izmantošanas noteikumu.<br />
Novada teritorijā ir divi aizsargājamie ģeoloģiskie objekti 13 .<br />
<strong>Ogres</strong> dolomītu krauja, aizsargājamā platība 3,577 ha, atrodas <strong>Ogres</strong>gala pagasta teritorijā,<br />
un tā ir Daugavas svītas dolomītu atsegums ar daudzām vidusdevona raksturīgāko brahiopodu<br />
atliekām.<br />
Līčupes atsegums, aizsargājamā platība 3,283 ha, atrodas Taurupes pagasta teritorijā.<br />
Atsegumā ir reti sastopams starpmorēnu nogulumu atsegums.<br />
Saskaņā ar Ministru kabineta 20.03.2001. noteikumiem Nr. 131 „Noteikumi par<br />
aizsargājamiem dendroloģiskajiem stādījumiem” <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā atrodas viens šāda veida<br />
aizsargājamais objekts – Ķeipenes parks.<br />
Saskaņā ar Ministru kabineta 22.11.2005. noteikumiem Nr. 888 „Noteikumi par<br />
aizsargājamām alejām” <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā atrodas divas aizsargājamās alejas – Vērenes<br />
muižas aleja (ozolu aleja ap 3,5 km garumā) un Vatrānes aleja (ozolu aleja ap 0,4 km garumā).<br />
Pēc spēkā esošo vietējo pašvaldību plānojumu paskaidrojumu rakstiem redzams, ka <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> teritorijā ir izveidoti vairāk nekā 20 dažādu veidu mikroliegumi augu un dzīvnieku sugu un<br />
meža biotopu aizsardzībai, taču to izvietojums katrā no pagastiem atšķiras.<br />
2007. gada vasarā Ogrē un <strong>Ogres</strong>gala pagastā veikta dižkoku inventarizācija, kuras laikā<br />
apsekoti 45 liela izmēra koki: vīksnas, ozoli, priedes, liepas u.c. Inventarizācijas veicēji secināja, ka<br />
vairums no apsekotajiem kokiem atbilst dižkoku kategorijai. Saskaņā ar informācijas sistēmā „Īpaši<br />
aizsargājamie koki” pieejamajiem datiem <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pagastos aug 82 īpaši aizsargājamie koki,<br />
kas atbilst dižkoku kategorijai. Lielākā daļa no tiem - 61 - ir parastais ozols, to skaitā 8 parastās<br />
priedes, 8 vīksnas, 2 parastās liepas, 2 āra bērzi un 1 Zviedrijas kadiķis. Lielākais vairums dižkoku -<br />
29 - aug <strong>Ogres</strong>gala pagastā, savukārt Madlienas pagastā - 21 dižkoks un Krapes pagastā - 11<br />
dižkoki.<br />
Jāņem vērā, ka kopumā <strong>novada</strong> teritorijā pēdējās desmitgadēs nav veikta datu bāzēs esošo<br />
dižkoku apsekošana un datu precizēšana.<br />
13 Pēc http://mapx.map.vgd.gov.lv/geo3/Geo_site/index.ht/<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 18
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.11. AINAVU APVIDI 14<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ainava sniedz informāciju par teritorijas vēsturisko izmantošanu un parāda<br />
mūsdienu attīstības tendences, tai skaitā cilvēku saimnieciskās darbības veidus un dabiskos<br />
procesus.<br />
Pēc Latvijas ainavu rajonēšanas iedalījuma teritorija ietilpst Dienvidvidzemes ainavzemes<br />
Kangaru mežaines un Vidzemes (Sudas - Madlienas - Vecbebru) ainavapvidos. Novada austrumu<br />
daļā neliela teritorija ietilpst Vidzemes augstienes ainavzemes Augš<strong>ogres</strong> - Jumurdas ielieces<br />
ainavapvidū, bet dienvidrietumu daļa - Daugavzemes Lejasdaugavas nolaidā.<br />
Reljefa saposmojums nosaka <strong>novada</strong> teritorijas daudzveidīgo ainavu struktūru. <strong>Ogres</strong> novadā<br />
sastopami vairāki ainavu tipi - terasēto upju (Daugavas, <strong>Ogres</strong>) ieleju un ielejveida pazeminājumu<br />
ainava, smilšaino līdzenumu mežaine (<strong>novada</strong> rietumu daļa), stipri iekultivētā smilšmāla un<br />
mālsmilts āru viļņaine (<strong>Ogres</strong>gala, Suntažu, Lauberes, Madlienas un Krapes apkārtne), osu grēdu<br />
ainavu mežaine (Zilo kalnu krauja, oss uz dienvidiem no Suntažiem), mitrzemju ainava (Vērenes<br />
purvi), smilšmāla un mālsmilts mežāru viļņaine (Taurupes, Meņģeles apkārtne), smilšaino<br />
līdzenumu mežāre (Ķeipenes apkārtne), mežāru morēnas pauguraine (Līčupes, <strong>Ogres</strong>muižas<br />
apkārtne).<br />
Valsts nozīmes aizsargājamie ainavu apvidi novadā nav izveidoti, taču netālu no <strong>novada</strong><br />
austrumu robežas atrodas aizsargājamie ainavu apvidi „Vestiena” un „Vecpiebalga”. Novada<br />
ainavu telpai ekoloģiski nozīmīgi ainavu elementi iekļauti dabas parkā „<strong>Ogres</strong> ieleja”.<br />
Ainavu telpu pieejamība novadā ir laba, jo ceļu tīkls ir pietiekami blīvs. <strong>Ogres</strong> novadā<br />
galvenokārt sastopamas Latvijai tipiskās mozaīkveida lauku ainavas ar lauksaimniecības un meža<br />
zemju miju un atsevišķiem viensētu puduriem. <strong>Ogres</strong> pilsētas apkārtnē vērojamas urbanizētas<br />
ainavas. Ainaviski augstvērtīgākās teritorijas novadā sastopamas Daugavas un <strong>Ogres</strong> upju ielejās,<br />
kā arī <strong>novada</strong> austrumu daļā, kurai raksturīgs saposmots reljefs. Daugavas ielejas un <strong>novada</strong><br />
austrumu daļas ainavu telpām raksturīgi tāli, vizuāli augstvērtīgi skatu vērsumi. Savukārt <strong>Ogres</strong><br />
upes ielejā vērojamas dabiskas upes ielejas ainavas.<br />
14 Pēc <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Vides koncepcija 2009. - 2019. gadam<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 19
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.1. IEDZĪVOTĀJU SKAITA IZMAIŅAS<br />
1.2. IEDZĪVOTĀJI<br />
Iedzīvotāju skaits <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā no 2005. līdz 2010. gadam kopumā ir palielinājies,<br />
bet, kā redzams 3. attēlā, tas pieaug galvenokārt <strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>Ogres</strong>gala pagastā, savukārt<br />
pārējos pagastos iedzīvotāju skaitam ir tendence pakāpeniski samazināties.<br />
Teritoriālā vienība<br />
3. att. Iedzīvotāju skaita izmaiņas <strong>Ogres</strong> novadā<br />
01.01.<br />
2005.<br />
01.01.<br />
2006.<br />
01.01.<br />
2007.<br />
01.01.<br />
2008.<br />
01.01.<br />
2009.<br />
01.01.<br />
2010 15 .<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta, <strong>Ogres</strong>gala pagasts 29 073 29 620 29 256 29 560 29 825 29931<br />
Krapes pagasts 850 830 829 810 830 756<br />
Ķeipenes pagasts 1 218 1 229 1 195 1 182 1 186 1158<br />
Madlienas pagasts 2 121 2 112 2 111 2 086 1 989 1990<br />
Suntažu pagasts 2 138 2 135 2 133 2 108 2 105 2129<br />
Lauberes pagasts 830 816 796 800 802 773<br />
Taurupes pagasts 1 061 1022 1 005 974 947 917<br />
Mazozolu pagasts 680 681 674 655 641 632<br />
Meņģeles pagasts 770 734 726 668 662 658<br />
Kopā 38 741 39 179 38 725 38 843 38 987 38 944<br />
Pēc LR Centrālās Statistikas pārvaldes datiem 16 , iedzīvotāju skaits <strong>Ogres</strong> pilsētā un tās<br />
tuvumā lielā mērā palielinājies valsts iekšējās migrācijas ietekmē, taču mirušo skaits pēdējos gados<br />
pārsniedz dzimušo skaitu gandrīz visās valsts administratīvajās teritorijās, tai skaitā bijušā <strong>Ogres</strong><br />
rajona teritorijā.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā reģistrētais dzimušo skaits pēdējo piecu gadu laikā ir svārstījies no 407 (2006.<br />
g.) līdz 351 (2005. g.) gadā, vidēji gadā 385 dzimušie.<br />
Reģistrētais mirušo skaits vislielākais bijis 504 (2008. g.), vismazākais – 470 (2005. g.).<br />
Vidēji gadā reģistrēti 489 miršanas gadījumi.<br />
Iepriekš minētie dati parāda, ka pēdējo piecu gadu laikā <strong>Ogres</strong> novadā ir bijis negatīvs<br />
dabiskais pieaugums - mirušo skaits ik gadu vidēji ir par 104 lielāks, nekā dzimušo skaits. 17<br />
Novadā norisinās iedzīvotāju mehāniskā kustība - iekšējā un ārējā migrācija, taču pašvaldības<br />
rīcībā nav precīzas informācijas par procesu raksturojošiem skaitliskajiem rādītājiem. Tāpat kā visā<br />
Latvijā, pēdējo piecu gadu laikā vērojama iedzīvotāju, jo īpaši darbspējas vecumā, migrācija uz<br />
citām valstīm sociāli ekonomisko apstākļu dēļ. Saglabājoties negatīvam iedzīvotāju dabiskajam<br />
pieaugumam, iedzīvotāju skaita palielināšanās novadā iespējama uz mehāniskās kustības<br />
pieauguma rēķina.<br />
Novada iedzīvotāju mehānisko kustību būtiski ietekmē Rīgas aglomerācija, jo iedzīvotāji<br />
labprāt izvēlas dzīvesvietu Rīgas tuvumā, vietās ar labu satiksmes infrastruktūru, mācību iestādēm,<br />
darbavietu pieejamību u.t.t.<br />
Rīgas aglomerācijas iekšējās zonas kodolā atrodas <strong>Ogres</strong> pilsēta, savukārt tās ārējā zonā -<br />
<strong>Ogres</strong>gala un Suntažu pagasti. Uz aglomerācijas robežas atrodas Ķeipenes un Lauberes pagasts. 18 .<br />
15 www. pmlp.gov.lv<br />
16 www.csb.lv/csp<br />
17 Pēc <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dzimtsarakstu nodaļas sniegtās informācijas<br />
18 Rīgas attīstības <strong>programma</strong> 2006. – 2012. gadam<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 20
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Aglomerācijas paplašināšanās tendenču rezultātā arī pārējos pagastos iespējama Rīgas ietekmes<br />
palielināšanās.<br />
12.2. IEDZĪVOTĀJU SASTĀVS<br />
2010. gada 1. janvārī <strong>Ogres</strong> novadā bija reģistrēti 18 003 vīrieši un 20 941 sieviete, kas<br />
attiecīgi sastāda 46,2 % un 53,8 % no kopējā iedzīvotāju skaita 19 .<br />
Sadalījumā pēc vecuma grupām (4. attēls) vislielākais iedzīvotāju skaits bija darbspējas<br />
vecumā - 25 807 iedzīvotāji. Līdz darbspējas vecumam reģistrēti 5615 iedzīvotāji, bet pēc<br />
darbspējas vecuma - 7522 iedzīvotāji.<br />
4. att. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotāju sadalījums pa vecuma grupām uz 01.01.2010.<br />
Vecuma grupa<br />
Iedzīvotāju skaits<br />
grupā<br />
% no kopējā<br />
iedzīvotāju skaita<br />
Līdz darbspējas vecumam 5615 14,4<br />
tai skaitā vīrieši 2858 7,3<br />
tai skaitā sievietes 2757 7,1<br />
Darbspējas vecumā 25807 66,3<br />
tai skaitā vīrieši 12515 32,1<br />
tai skaitā sievietes 13292 34,1<br />
Pēc darbspējas vecuma 7522 19,3<br />
tai skaitā vīrieši 2630 6,8<br />
tai skaitā sievietes 4892 12,6<br />
Pavisam kopā 38944 100,0<br />
2010. gada 1. janvārī <strong>Ogres</strong> novadā pēc nacionālā sastāva reģistrēti: 28 821 latvietis, 6 838<br />
krievi, 1 118 baltkrievi, 546 ukraiņi, 519 poļi, bet pārējo tautību iedzīvotāji - 1106.<br />
Pēc valstiskās piederības 2010. gada 1. janvārī <strong>Ogres</strong> novadā reģistrēti 34 647 pilsoņi (89 %),<br />
3880 nepilsoņi (10 %) un 417 pārējie iedzīvotāji (1 %).<br />
Papildu informācija par demogrāfisko situāciju pievienota 2. pielikumā.<br />
19 Visi dati par iedzīvotājiem uz 01.01.2010. – www.pmlp.gov.lv<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 21
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3. OGRES NOVADA EKONOMISKĀS ATTĪSTĪBAS TENDENCES<br />
1.3.1. IEKŠZEMES KOPPRODUKTS UN PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA<br />
Jebkuras teritorijas viens no ekonomiskās attīstības rādītājiem ir iekšzemes kopprodukts<br />
(turpmāk - IKP). Sākot ar 2007. gadu, valsts mērogā dati par IKP tiek sniegti tikai Latvijas<br />
statistisko reģionu griezumā, līdz ar to nav iespējams objektīvi izvērtēt IKP dinamiku <strong>Ogres</strong><br />
novadā. Dati par laika posmu valstī no 2007. līdz 2009. gadam liecina par to, ka vēl 2008. gadā bija<br />
vērojams IKP pieaugums uz vienu iedzīvotāju faktiskajās cenās - 9 % attiecībā pret 2007. gadu<br />
(6494 LVL - 2007. gadā, 7144 LVL - 2008. gadā). 2009. IKP kritums uz vienu iedzīvotāju,<br />
salīdzinot ar 2008. gadu, bija gandrīz 19 % (IKP uz vienu iedzīvotāju 2009. gadā - 5802 LVL) 20 .<br />
Ekonomiskās attīstības izvērtējumam ilgtermiņā būtu nepieciešami vismaz šādi rādītāji:<br />
1) IKP faktiskajās cenās, milj. latu,<br />
2) IKP īpatsvars Latvijas kopproduktā,<br />
3) IKP pieaugums % pret iepriekšējo gadu,<br />
4) IKP faktiskajās cenās uz vienu iedzīvotāju.<br />
Augstāk minēto apstākļu dēļ nav iespējams arī raksturot <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ekonomikas nozaru<br />
īpatsvaru kopējā pievienotajā vērtībā un nozaru struktūru pēc pievienotās vērtības.<br />
Priekšstatu par ekonomiskās attīstības tendencēm pastarpināti sniedz turpmākās nodaļas.<br />
1.3.2. INVESTĪCIJAS<br />
1.3.2.1. Privātās investīcijas<br />
Nefinanšu investīcijas faktiskajās cenās <strong>Ogres</strong> novadā raksturo šādi aptuvenie rādītāji 21 :<br />
1) 2000. gadā – 4 102 000 LVL,<br />
2) 2004. gadā – 23 940 000 LVL,<br />
3) 2009. gadā – 6 470 000 LVL.<br />
Augstāk norādītā informācija iegūta, apsekojot visus valsts un pašvaldības uzņēmumus un<br />
iestādes, kur strādājošo skaits ir 50 un vairāk, un komercsabiedrības, kurās nodarbināti vairāk par<br />
30 strādājošajiem un neto apgrozījums iepriekšējā gadā bijis virs 500 000 latu.<br />
Izvērstāku informāciju sniedz <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> būvvalžu sniegtā informācija par investīcijām<br />
pēdējo trīs gadu laikā.<br />
Privāto investīciju kopējo apjomu un dinamiku raksturo 5. attēls.<br />
2007. gadā <strong>Ogres</strong> un <strong>Ogres</strong>gala pagastā privāto investīciju apjoms attiecībā pret pārējā <strong>novada</strong><br />
teritorijā ieguldītajām investīcijām bija 97 %, bet 2008. gads raksturojas ar ievērojamu investīciju<br />
apjoma pieaugumu tieši pagastu teritorijā, un tas bija 25,1 % no kopējām privātajām investīcijām.<br />
Savukārt 2009. gadā privātās investīcijas kopā, attiecībā pret 2008. gadu, saruka par 15,8 %. 2009.<br />
gadā privātās investīcijas Ogrē un <strong>Ogres</strong>gala pagastā bija 92,5 %, bet pārējā teritorijā - 7,5 % no to<br />
kopējā apjoma.<br />
20 Pēc CSB datiem<br />
21 Pēc CSB datiem<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 22
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
5. att. Privātās investīcijas <strong>Ogres</strong> novadā, LVL<br />
Gads 2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
<strong>Ogres</strong> būvvaldes apkalpojamā teritorija<br />
Kopā gadā 10 158 541 7 933 914 6 683 458<br />
Madlienas pagasta būvvaldes apkalpojamā teritorija<br />
Kopā gadā 312421 2652440 544173<br />
Pavisam kopā 10 470 962 10 586 354 7 227 631<br />
Lielākās privātās investīcijas 2007. gadā veikusi SIA „Fazer maiznīcas”, kas sastāda 38,8 %<br />
no kopējām investīcijām Ogrē un <strong>Ogres</strong>gala pagastā. 2008. gadā vislielākās investīcijas ieguldītas<br />
tirdzniecības centra Rīgas ielā 17 būvniecībā - 49,8 %. 2009. gada lielākās investīcijas attiecināmas<br />
uz tirdzniecības centru „Dauga” - 49,4 % iepriekš norādītajā teritorijā. Izvērtējot privāto investīciju<br />
struktūru Ogrē un <strong>Ogres</strong>gala pagastā, redzams, ka 2007. gadā vislielākās investīcijas ieguldītas<br />
daudzdzīvokļu māju celtniecībā (54,8 %) un ražošanas un pakalpojumu sniegšanas objektos (42,9<br />
%), pārējos objektos - 2,3 %. 2008. gadā visvairāk investīciju ieguldīts ražošanas un pakalpojumu<br />
sniegšanas objektos - 79,4 %, daudzdzīvokļu māju būvniecībā - 16 %, bet pārējos - 4,6 %. 2009.<br />
gadā praktiski visas investīcijas ieguldītas ražošanas un pakalpojumu sniegšanas objektos - 98,4 %.<br />
Madlienas pagasta būvvaldes apkalpojamajā teritorijā 22 privātās investīcijas 2007. gadā<br />
sastādīja 3 % no kopējā privāto investīciju apjoma, tās visas ieguldītas ražošanas un pakalpojumu<br />
sniegšanas objektos. Šajā gadā procentuāli lielākās investīcijas ieguldītas z/s „Galiņi” Madlienas<br />
pagastā dārzeņu noliktavu rekonstrukcijā - 34,7 %. 2008. gadā lielākās investīcijas veiktas Lauberes<br />
pagastā LPKS „Lauko” graudu - rapšu pirmapstrādes un glabāšanas kompleksa būvniecībā - 94 %<br />
no gada kopējo investīciju apjoma šajā teritorijā. 2009. gadā lielākās privātās investīcijas veiktas<br />
Lauberes pagastā SIA „Vecpīrāgi” mehāniskajās darbnīcās - 49 % no kopējā investīciju apjoma.<br />
1.3.2.2. Publiskās investīcijas<br />
Pieaugot ekonomiskajai aktivitātei 2007. un 2008. gadā, privātajām un ārvalstu investīcijām,<br />
atbilstoši palielinājās arī pieprasījums pēc investīcijām pilsētas un pagastu infrastruktūrā, kur<br />
tradicionāli galvenais investīciju avots ir valsts vai pašvaldība. Pagastu pašvaldību investīcijas<br />
būtiski ietekmēja finanšu resursu nepietiekamība ilgtermiņā un ierobežotās iespējas kredītu<br />
piesaistē.<br />
Atšķirībā no privāto investīciju ieguldījumiem publisko investīciju apjoms visos pēdējos trīs<br />
gados, salīdzinot Ogri un <strong>Ogres</strong>gala pagastu ar pārējo teritoriju, ir bijis aptuveni vienāds (6. attēls).<br />
Apkopotie dati liecina, ka lielākais publisko investīciju apjoms attiecas uz ielu un ceļu,<br />
ūdenssaimniecības infrastruktūras objektiem un izglītības iestādēm.<br />
6. att. Publisko investīciju sadalījums pa teritorijām no 2007. līdz 2009. gadam<br />
Teritorija<br />
2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
LVL % LVL % LVL %<br />
Ogre, 2 180 112 97,2 7 627 078 96,9 15 680 837 97,3<br />
<strong>Ogres</strong>gals<br />
Lauku 63 207 2,8 241 848 3,1 426 930 2,7<br />
teritorija<br />
Kopā 2 243 319 100,0 7 868 926 100,0 16 107 767 100,0<br />
22 Ķeipenes, Lauberes, Suntažu, Madlienas, Mazozolu, Meņģeles, Taurupes pagasti, pēc 01.07.2009. arī Krapes pagasts<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 23
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Priekšstatu par publisko un privāto investīciju ieguldījumu dinamiku sniedz 7. attēls, kas<br />
uzskatāmi parāda, ka publiskajā sektorā investīciju apjoms katru gadu ir ievērojami pieaudzis. Tas<br />
izskaidrojams ar to, ka pašvaldību un valsts institūcijām kopumā ir bijusi pietiekama kapacitāte ES<br />
fondu līdzekļu piesaistīšanā, kā arī izmantotas dotācijas ATR pabeigšanai katrā pagastā 2008. un<br />
2009. gadā, izņemot <strong>Ogres</strong>gala pagastu, kas <strong>Ogres</strong> novadā iekļāvās 2002. gadā.<br />
7. att. Privāto un publisko investīciju dinamika <strong>Ogres</strong> novadā, LVL<br />
18000000<br />
16000000<br />
14000000<br />
12000000<br />
10000000<br />
8000000<br />
6000000<br />
4000000<br />
2000000<br />
0<br />
16107767<br />
10586354<br />
10470962<br />
7868926 7227631<br />
2243319<br />
2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Privātās investīcijas<br />
Publiskās investīcijas<br />
1.3.2.3. Ārvalstu investīcijas<br />
Valsts straujā ekonomiskā izaugsme līdz 2008. gadam radīja labvēlīgus priekšnosacījumus<br />
gan nefinanšu, gan ārvalstu investīciju apjoma pieaugumam <strong>Ogres</strong> novadā, jo īpaši - <strong>Ogres</strong> pilsētā.<br />
Kā atzīmē vairāku uzņēmumu pārstāvji, kuri izvēlējušies Ogri par savu investīciju vietu, izvēlē<br />
starp Rīgu un Ogri noteicošais ir bijis gan tas, ka no loģistikas viedokļa nav būtiskas atšķirības starp<br />
kādu galvaspilsētas priekšpilsētas teritoriju vai Ogri, gan tas, ka mazākā pilsētā ir atsaucīgāka<br />
pašvaldība.<br />
Ārvalstu tiešo investīciju apjoms <strong>Ogres</strong> novadā no 1991. gada līdz 2010. gada jūlija beigām ir<br />
sasniedzis 10 777 148 latu, no tā 10 351 309 latu jeb 96 % <strong>Ogres</strong> pilsētā. Salīdzinot ar citām<br />
pilsētām un novadiem, <strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> ieņem 18. vietu pēc ārvalstu tiešo investīciju apjoma augstāk<br />
norādītajā laika posmā. Tā īpatsvars kopējā ārvalstu investīciju apjomā ir 0,32 % 23 .<br />
8. attēlā apkopota informācija par lielākajām investīcijām pēc apjoma atbilstoši NACE<br />
kodiem un valstīm.<br />
Kopumā <strong>Ogres</strong> novadā investīcijas veiktas 41 nozarē (pēc NACE). Desmit lielāko investoru<br />
kopējais investīciju apjoms ir 10 446 020 LVL jeb 97,6 % no investīciju kopējā apjoma.<br />
8. att. Ārvalstu tiešās investīcijas sadalījumā pa nozarēm <strong>Ogres</strong> novadā<br />
N.p.k. NACE Darbības veids<br />
Investoru Investīcijas Valstis<br />
kods<br />
skaits<br />
1. 10.7 Konditorejas un miltu<br />
1 4 676 050 Somija<br />
izstrādājumu ražošana<br />
2. 56.1 Restorānu un mobilo 1 2 285 000 Zviedrija<br />
23 Pēc www.lursoft.lv<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 24
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
ēdināšanas vietu pakalpojumi<br />
3. 68.2 Sava vai nomāta nekustamā<br />
īpašuma izīrēšana un<br />
pārvaldīšana<br />
4. 26.1 Elektronisko komponentu un<br />
plašu ražošana<br />
5. 46.3 Pārtikas, dzērienu un tabakas<br />
izstrādājumu<br />
vairumtirdzniecība<br />
4 1 293 150 Norvēģija,<br />
Zviedrija<br />
3 675 000 Nīderlande,<br />
Zviedrija<br />
1 370 000 Somija<br />
6. 01.1 Viengadīgo kultūru audzēšana 2 353 420 Igaunija<br />
7. 31.0 Mēbeļu ražošana 1 330 000 Norvēģija<br />
8. 16.2 Koka, korķa, salmu un pīto 1 200 000 Norvēģija<br />
izstrādājumu ražošana<br />
9. 46.7 Cita veida specializētā<br />
vairumtirdzniecība<br />
2 163 400 ASV,<br />
Zviedrija<br />
10. 68.1 Sava nekustama īpašuma<br />
pirkšana un pārdošana<br />
1 100 000 Krievija<br />
1.3.3. NODARBINĀTĪBA<br />
1.3.3.1. Nodarbināto skaits uzņēmumos<br />
Pēc pašvaldības rīcībā esošās informācijas, nodarbināto skaits uzņēmumos, kuros tas 2009.<br />
gadā pārsniedza 20 darbinieku, bija 3987 darbinieki, kas ir par 1143 darbiniekiem mazāk nekā<br />
2008. gadā (samazinājums par 22, 3 %). Nodarbināto sadalījums šajos uzņēmumos pa nozarēm 24<br />
parādīts 10. attēlā.<br />
Izvērtējot strādājošo skaita dinamiku augstāk minētajos uzņēmumos, jāatzīmē, ka visvairāk<br />
strādājošo skaits, salīdzinot ar 2008. gadu, samazinājies apģērbu ražošanā (25 %), koka un koksnes<br />
izstrādājumu ražošanā (21 %), mazumtirdzniecībā (14 %) un ēku būvniecībā (14 %).<br />
Ekonomiski aktīvās zemnieku saimniecības, kuras 2008. gadā nodarbināja vairāk kā 20<br />
darbinieku, bija z/s „Kalnakraučas” (53 strādājošo), z/s „Galiņi” (46 strādājošie) z/s „Zvaigznītes<br />
(36 strādājošie), z/s „Ogre” (31 strādājošais) 25 .<br />
Informācija par nodarbināto skaitu pa nozarēm 2009. un 2008. gadā apkopota 3. pielikumā.<br />
Kā lielākie uzņēmumi pēc nodarbināto skaita novadā 2009. gadā jāmin:<br />
1) „<strong>Ogres</strong> Trikotāža” - 417 strādājošie;<br />
2) „<strong>Ogres</strong> rajona slimnīca” - 334 strādājošie,<br />
3) „Fazer Maiznīcas” - 302 strādājošie,<br />
4) „Aurora Baltika” - 276 strādājošie,<br />
5) „<strong>Ogres</strong> Jumis” - 231 strādājošais,<br />
6) „<strong>Ogres</strong> prestižs” - 116 strādājošie,<br />
7) „Hanzas elektronika” - 97 strādājošie,<br />
8) „Pallogs” - 95 strādājošie,<br />
9) „Prometāls” - 91 strādājošais,<br />
10) „Gosupi” - 87 strādājošie.<br />
Šajos uzņēmumos kopā 2009. gadā nodarbināti 2046 strādājošo jeb 51 % no šajā grupā<br />
strādājošo kopējā skaita.<br />
24 Nozaru nosaukums pēc NACE saīsināts<br />
25 Pēc CSB datiem<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 25
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
9. att. Darbinieku sadalījums pa nozarēm <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmumos, kuri 2009. gadā nodarbināja<br />
vairāk kā 20 strādājošo<br />
Pārējās nozares<br />
9,4<br />
Inženierbūvniecība<br />
Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana<br />
Arhitektūras un inženiertehniskie pakalpojumi<br />
Augkopība un lopkopība, medniecība<br />
2,4<br />
2,4<br />
2,8<br />
2,8<br />
Gatavo metālizstrādājumu ražošana, izņemot mašīnas un iekārtas<br />
Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus<br />
Sauszemes transports un cauruļvadu transports<br />
3,6<br />
3,3<br />
4,3<br />
Ēku būvniecība<br />
Koksnes un koka izstrādājumu ražošana<br />
5,5<br />
6,6<br />
Veselības aizsardzība<br />
8,4<br />
Pārtikas produktu ražošana<br />
12,2<br />
Mazumtirdzniecība<br />
Apģērbu ražošana<br />
17,2<br />
19,0<br />
0,0 2,0 4,0 6,0 8,0 10,0 12,0 14,0 16,0 18,0 20,0<br />
1.3.3.2. Nodarbināto skaits pašvaldību un valsts institūcijās<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldībā pēc ATR 2009. gadā par aizņemto darba vietu skaitu informācija<br />
pieejama par gada pēdējiem diviem ceturkšņiem (3. pielikums).<br />
2009. gada pēdējā ceturksnī <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldībā un tās padotības iestādēs bija 1847<br />
aizņemtas darba vietas, no tām 84 % jeb 1549 pamatdarbā ar darba laika uzskaiti. Pēc NACE 2.<br />
redakcijas nozaru iedalījuma visvairāk aizņemto darba vietu skaits bija šāds:<br />
1) izglītība - 1018 (55,1 %),<br />
2) valsts pārvalde un aizsardzība - 329 (17,8 %),<br />
3) radošas, mākslinieciskas un izklaides darbības - 92 (5 %),<br />
3) sociālā aprūpe bez izmitināšanas - 80 (4,3 %),<br />
5) <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras centrs - 79 (4,3 %).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā reģistrētas piecas valsts iestādes, kurās aizņemto darba vietu skaits<br />
2009. gada pēdējā ceturksnī bija 398, no tām 86 % jeb 344 pamatdarbā ar darba laika uzskaiti.<br />
Procentuāli visvairāk aizņemto darba vietu norādītajā periodā bija Rīgas reģionālajā virsmežniecībā<br />
- 398, <strong>Ogres</strong> Profesionālajā vidusskolā - 81 un <strong>Ogres</strong> Amatniecības vidusskolā - 73 26 .<br />
1.3.3.3. Pašnodarbināto skaits<br />
Pēc VID Rīgas nodokļu administrācijas <strong>Ogres</strong> nodaļas datiem, <strong>Ogres</strong> novadā 2005. gadā<br />
saimniecisko darbību reģistrējuši 265 nodokļu maksātāji, 2006. gadā - 279, 2007. gadā - 314, 2008.<br />
gadā - 430., 2009. gadā - 274 nodokļu maksātāji. 2010. gadā pirmajos četros mēnešos saimniecisko<br />
darbību reģistrējis 121 nodokļu maksātājs. Līdz 2010. gada maija beigām <strong>Ogres</strong> novadā reģistrēti<br />
968 saimnieciskās darbības veicēji.<br />
26 Pēc CSB datiem<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 26
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.4. BEZDARBA RAKSTUROJUMS<br />
Viens no nozīmīgākajiem ekonomiskās attīstības rādītājiem ir bezdarba līmenis. Tā kā<br />
bezdarbs ir viena no smagākajām sociāli ekonomiskajām problēmām valstī un tas tiešā un netiešā<br />
veidā ietekmē pašvaldības attīstību gan īstermiņā, gan ilgtermiņā, tad tā attīstības tendencēm<br />
jāpievērš vislielākā uzmanība.<br />
Bezdarba rādītāju dinamika absolūtos skaitļos parādīta 10. attēlā.<br />
10. att. Bezdarbnieku skaita izmaiņas <strong>Ogres</strong> novadā no 2008. gada janvāra<br />
līdz 2010. gada jūlijam<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
2870 2736<br />
1210<br />
728<br />
01.01.2008. 01.01.2009. 01.01.2010. 01.07.2010.<br />
<strong>Ogres</strong> novadu veidojošajās pašvaldībās tradicionāli ir bijis zems bezdarba līmenis. No 2000.<br />
gada līdz 2005. gadam <strong>Ogres</strong> rajonā visaugstākais vidējais bezdarba līmenis bija 2003. gadā (4,47<br />
%), bet viszemākais 2005. gada sākumā - 3,85 %. 27 Augstāks par vidējo rādītāju bezdarba līmenis<br />
visos gados ir bijis <strong>Ogres</strong> pilsētā, maksimālo vērtību - 5,6 % - sasniedzot 2004. gada sākumā. No<br />
pagastiem visaugstākais bezdarba rādītājs, bet zemāks nekā Ogrē, ir bijis <strong>Ogres</strong>gala pagastā. Arī<br />
laika posmā no 2006. gada janvāra līdz 2008. gada janvārim situācija bija līdzīga, kad <strong>Ogres</strong> rajonā<br />
bezdarba līmenis svārstījās no 4,4 % (2008. gadā) līdz 5,2 % (2007. gadā).<br />
Laikā no 2005. līdz 2010. gadam bezdarbnieku skaits novadā palielinājies par 38,8 %, taču<br />
administratīvo teritoriju griezumā šie rādītāji būtiski atšķiras, un tas parādīts 11. attēlā.<br />
11. att. Bezdarbnieku skaita pieaugums 2010. gada janvārī % pret 2005. gada janvāri<br />
<strong>novada</strong> administratīvajās teritorijās<br />
Suntažu pagasts<br />
Lauberes pagasts<br />
Ķeipenes pagasts<br />
18,2<br />
22,2<br />
25<br />
Mazozolu pagasts<br />
Madlienas pagasts<br />
Ogre, <strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
Krapes pagasts<br />
38,8<br />
39,1<br />
40,2<br />
40,3<br />
Taurupes pagasts<br />
54,3<br />
Meņģeles pagasts<br />
67,5<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80<br />
27 Visi dati par nodarbinātību iegūti no NVA <strong>Ogres</strong> filiāles<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 27
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Līdzīgi kā visā valstī no 2008. gada janvāra līdz 2009. gada janvārim bezdarba līmenis <strong>Ogres</strong><br />
rajonā strauji palielinājās, sasniedzot 8,7 %, un šis rādītājs pārsniedza vidējo bezdarba rādītāju<br />
valstī (8,3 %). Pirmās pozitīvās izmaiņas, kad samazinājās bezdarbnieku skaits, parādījās tikai<br />
2010. gada pirmajā pusgadā, taču kopējais bezdarba līmenis joprojām saglabājās ļoti augsts. 2010.<br />
gada 30. jūnijā bezdarba līmenis valstī kopumā bija 15,6 %, bet Pierīgas reģionā - 12,6 %.<br />
Kaut arī kopējais bezdarbnieku skaits novadā 2010. gada pirmajā pusē ir samazinājies, 12.<br />
attēls uzskatāmi parāda, ka pēdējo trīs gadu laikā novadā turpināja pieaugt sieviešu un invalīdu<br />
bezdarbnieku skaits.<br />
12. att. Atsevišķās bezdarbnieku grupās uzskaitīto bezdarbnieku skaita izmaiņas<br />
<strong>Ogres</strong> novadā<br />
01.07.2010.<br />
145<br />
338<br />
1477<br />
01.01.2010.<br />
118<br />
398<br />
1421<br />
01.01.2009.<br />
121<br />
69<br />
672<br />
01.01.2008.<br />
97<br />
53<br />
471<br />
0 200 400 600 800 1000 1200 1400 1600<br />
sievietes invalīdi jaunieši vecumā no 15 - 24 gadiem<br />
Ņemot vērā to, ka daudzi <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotāji, bet jo īpaši no <strong>Ogres</strong> un <strong>Ogres</strong>gala<br />
pagasta, bija nodarbināti galvaspilsētā, tad ekonomiskās lejupslīdes sekas izjūtamas arī novadā.<br />
Savukārt ekonomikas atveseļošanās, kas visstraujāk norisinās tieši Pierīgas reģionā, ļauj cerēt, ka<br />
nākamajos analīzes periodos bezdarbnieku skaits turpinās samazināties. Pagastu iedzīvotāju<br />
atgriešanos darba tirgū kavē darba vietu nepietiekamība iespējami tuvāk dzīves vietai, ierobežotie<br />
mājsaimniecību finanšu līdzekļi un sabiedriskā transporta kustības organizācija.<br />
Viena no problēmām, kas raksturīga kopumā visai valstij, ir neatbilstība starp statistiskajiem<br />
un reālajiem rādītājiem, kas raksturo nodarbinātību - reģistrētais un reālais bez darba esošo personu<br />
skaits un oficiāli strādājošo un reāli strādājošo personu skaits.<br />
NVA apkoptā informācija (30.03.2010.) par bezdarbnieku skaitu atbilstoši profesijām liecina,<br />
ka visvairāk bezdarbnieku ir mazumtirdzniecības veikala pārdevēji - 217, bez profesijas - 191, tālāk<br />
seko 169 palīgstrādnieki, 79 apkopēji, 74 automobiļa vadītāji, 59 celtnieki, 55 šuvēji, 48<br />
kokapstrādes operatori, 47 darbinieki izglītības jomā, 32 pārdevēji - konsultanti, 30 projektu<br />
vadītāji, 30 sētnieki, 28 krāvēji, 26 pavāri, 26 šūšanas operatori, 25 atslēdznieki, 25 tirdzniecības<br />
pārstāvji, 24 namdari, 24 administratori, 22 elektromontieri, 20 galdnieki, 20 sanitārtehniķi, 20<br />
veikala kasieri.<br />
Pēc izglītības līmeņa bezdarbnieku sadalījums 2010. gada pirmajā ceturksnī bija šāds:<br />
1) ar profesionālo izglītību - 42,3 %,<br />
2) ar vispārējo vidējo izglītību - 23,2 %,<br />
3) ar pamata izglītību - 16,8 %,<br />
4) ar augstāko izglītību - 14,1 %,<br />
5) zemāk par pamata izglītību vai izglītība nav norādīta - 2 %.<br />
Augstāk minētās profesijas un informācija par bezdarbnieku izglītību vienlaikus parāda arī<br />
tautsaimniecības nozares ar straujāko kritumu, kā arī cilvēkresursu potenciālu novadā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 28
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.5. DARBA SAMAKSA<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s izstrādes laikā pašvaldībai nebija pieejama jaunākā<br />
informācija par darba samaksu privātajā un publiskajā sektorā tās teritorijā. Salīdzinošā informācija<br />
par strādājošo darba samaksu Latvijā un <strong>Ogres</strong> rajonā pēdējos trīs gados parādīta 13. attēlā.<br />
13. att. Strādājošo mēneša vidējā bruto darba samaksa<br />
Latvijā un <strong>Ogres</strong> rajonā, LVL* 28<br />
Gads 2007. 2008. 2009.<br />
bez privātā sektora komersantiem ar nodarbināto skaitu mazāk par 50<br />
LATVIJA 464 553 506<br />
<strong>Ogres</strong> rajons 368 446 398<br />
sabiedriskajā sektorā<br />
LATVIJA 477 567 505<br />
<strong>Ogres</strong> rajons 403 481 419<br />
privātā sektora komersanti ar nodarbināto skaitu 50 un vairāk<br />
LATVIJA 455 540 433<br />
<strong>Ogres</strong> rajons 331 401 326<br />
* Bez nodibinājumiem, biedrībām, fondiem un to komercsabiedrībām<br />
Bruto darba samaksas līmenis 2009. gadā <strong>Ogres</strong> rajonā bija zemāks nekā vidēji valstī<br />
(apmēram 380 Ls), tomēr līdz 2008. gadam tā attīstības dinamika, pieaugums ir bijis līdzīgs<br />
vidējam Latvijā un Rīgā. Augstais darba samaksas līmenis Rīgas rajonā un Rīgas pilsētā ietekmēja<br />
arī situāciju <strong>Ogres</strong> rajona darba tirgū, sekmējot vidējā darba samaksas līmeņa paaugstināšanos.<br />
Tomēr jāsecina, ka 2009. gadā, līdzīgi kā visā Latvijā, darba samaksa visos sektoros ir<br />
samazinājusies.<br />
2008. gada oktobrī veikts <strong>Ogres</strong> rajona sabiedriskajā sektorā strādājošo izlases veida<br />
apsekojums, lai noskaidrotu darba samaksas apmēru. Pēc iegūtajiem rezultātiem par darba samaksu<br />
sabiedriskajā sektorā strādājošie sadalījās sekojošās grupās:<br />
1) no 160 līdz 250 latiem - 22,5 %,<br />
2) no 250,01 līdz 600 latiem - 47,9 %,<br />
3) no 600,01 līdz 1000 latiem - 26,4 %,<br />
4) vairāk kā 1000 latu - 3,2 %.<br />
Plašāka informācija par apsekojuma datiem parādīta 3. pielikumā.<br />
1.3.6. TAUTSAIMNIECĪBAS NOZARU ATTĪSTĪBA<br />
1.3.6.1. Uzņēmumu skaita dinamika un sadalījums pa nozarēm<br />
Nodokļu maksātāju - juridisko personu pastāvīgo uzņēmumu skaits <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā<br />
pēdējo trīs gadu laikā ir pakāpeniski palielinājies no 1701 uzņēmuma 2008. gada janvārī līdz 1992<br />
uzņēmumiem 2010. gada janvārī. Būtiski, ka uzņēmumu skaita palielināšanās ir bijusi visās <strong>novada</strong><br />
administratīvajās vienībās. Lielākais uzņēmumu skaits visos gados reģistrēts Ogrē, <strong>Ogres</strong>gala<br />
pagastā un Suntažu pagastā.<br />
14. attēls parāda uzņēmumu skaitu katrā teritoriālajā vienībā.<br />
28 Pēc CSB datiem<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 29
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
14. att. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> administratīvajās vienībās reģistrēto nodokļu maksātāju – juridisko personu<br />
pastāvīgo uzņēmumu skaits 2010. gada 1. janvārī<br />
Krapes pagasts<br />
1239<br />
36<br />
168<br />
146<br />
57<br />
64<br />
91<br />
59<br />
100<br />
32<br />
Ķeipenes pagasts<br />
Lauberes pagasts<br />
Madlienas pagasts<br />
Mazozolu pagasts<br />
Meņģeles pagasts<br />
Ogre<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
Suntažu pagasts<br />
Taurupes pagasts<br />
Informācija par uzņēmumu skaitu atbilstoši to pamatdarbības veidam apkopota 15. attēlā.<br />
15. att. <strong>Ogres</strong> novadā reģistrēto nodokļu maksātāju – juridisko personu<br />
pastāvīgo uzņēmumu skaits 2010. gada 1. janvārī atbilstoši pamatdarbības veidam<br />
Pamatdarbības veids<br />
Uzņēmumu<br />
skaits<br />
01.01.2010.<br />
% no kopējā<br />
uzņēmumu<br />
skaita<br />
Augkopība un lopkopība, medniecība un saistītas palīgdarbības 381 19,1<br />
Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus 245 12,3<br />
Sabiedrisko, politisko un citu organizāciju darbība 102 5,1<br />
Specializētie būvdarbi 99 5,0<br />
Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus 98 4,9<br />
Operācijas ar nekustamo īpašumu 77 3,9<br />
Automobiļu un motociklu vairumtirdzniecība,<br />
mazumtirdzniecība un remonts 67 3,4<br />
Sauszemes transports un cauruļvadu transports 59 3,0<br />
Sporta nodarbības, izklaides un atpūtas darbība 57 2,9<br />
Juridiskie un grāmatvedības pakalpojumi 53 2,7<br />
16. attēls parāda <strong>Ogres</strong> novadā 29 reģistrēto un likvidēto uzņēmumu dinamiku no 2005. līdz<br />
2009. gadam. 2010. gada vidū <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmumi kopā veidoja 1,4 % no kopējā novados un<br />
pilsētās reģistrēto uzņēmumu skaita (salīdzinoši Rīgā 45,2 %).<br />
29 Periodā pēc 01.07.2009. tiek pieņemts, ka statistikas objekts atrodas adresē, kura atbilst vēsturiskajam iedalījumam<br />
pirms ATR veikšanas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 30
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
16. att. <strong>Ogres</strong> novadā reģistrēto un likvidēto uzņēmumu skaits pa gadiem<br />
250<br />
238<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
179<br />
129<br />
108 115<br />
30<br />
170<br />
51<br />
131<br />
37<br />
Reģistrēt<br />
i<br />
Likvidēti<br />
0<br />
2005.gads 2006.gads 2007.gads 2008.gads 2009.gads<br />
Novadā reģistrēto uzņēmumu un uzņēmējsabiedrību reģistrētais pamatkapitāls 2010. gada<br />
jūlija beigās sasniedzis 32 061 931 latu, vidēji 13 626,98 latu uz katru uzņēmumu. Šis rādītājs ir<br />
augstāks, salīdzinot ar Lielvārdes (12 614,19 lati), Ikšķiles (7868,85 lati) un Ķeguma novadu<br />
(5954,10 lati), bet ir ievērojami zemāks nekā vidēji valstī - 60 192,52 lati.<br />
Pēc uzņēmumu reģistrācijas dinamikas sadalījumā pēc uzņēmējdarbības formām<br />
komercreģistrā un uzņēmumu reģistrā no 1991. gada līdz 2010. gada jūlija beigām secināms, ka 56<br />
% (kopā 1800) no reģistrētajiem uzņēmumiem ir SIA, 20,4 % zemnieku saimniecības (kopā 655),<br />
18,3 % individuālie uzņēmumi un individuālie komersanti (kopā 590), bet pārējie uzņēmumi - 5,3<br />
% (kopā 171). Pašvaldības rīcībā nav pieejama informācija par likvidēto uzņēmumu<br />
uzņēmējdarbības formām.<br />
Informācija par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmumiem teritoriālā griezumā parādīta 3. pielikumā.<br />
1.3.6.2. Uzņēmumu apgrozījums 30<br />
Izvērtējot informāciju par uzņēmumiem, kuri veido vislielāko kopējo apgrozījumu 2009.<br />
gadā, secināms, ka vadošās <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> nozares ir bijušas pakalpojumu nozares:<br />
Mazumtirdzniecība nespecializētajos veikalos, kuros galvenokārt pārdod pārtikas preces, dzērienus<br />
vai tabaku (NACE 47.11), Kravu pārvadājumi pa autoceļiem (NACE 49.41) un Sava vai nomāta<br />
nekustamā īpašuma izīrēšana un pārvaldīšana (NACE 68.20). Informācija par uzņēmumu skaitu<br />
pēc nozares kopējā apgrozījuma parādīta 17. attēlā.<br />
17. att. Nozaru uzņēmumu skaits pēc nozares uzņēmumu kopējā apgrozījuma<br />
<strong>Ogres</strong> novadā 2009. gadā<br />
N.p.k. Darbības veids (pēc NACE) Skaits<br />
1 Mazumtirdzniecība nespecializētajos veikalos, kuros galvenokārt 18<br />
pārdod pārtikas preces, dzērienus vai tabaku (47.11)<br />
2 Kravu pārvadājumi pa autoceļiem (49.41) 16<br />
3 Sava vai nomāta nekustamā īpašuma izīrēšana un pārvaldīšana (68.20) 10<br />
4 Zāģēšana, ēvelēšana un impregnēšana (16.10) 9<br />
5 Automobiļu apkope un remonts (45.20) 9<br />
6 Restorānu un mobilo ēdināšanas vietu pakalpojumi (56.10) 8<br />
30 Pēc www.lursoft.lv<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 31
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
7 Dzīvojamo un nedzīvojamo ēku būvniecība (41.20) 7<br />
8 Ceļu un maģistrāļu būvniecība (42.11) 7<br />
9 Izolācijas ierīkošana (45.32) 7<br />
10 Metālizstrādājumu, krāsu un stikla mazumtirdzniecība specializētajos<br />
veikalos (47.52)<br />
7<br />
Informācija par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmumiem ar lielāko apgrozījumu 2009. gadā un<br />
apgrozījuma pieaugumu apkopota 18. attēlā 31 . Salīdzinot 2009. gada datus ar iepriekšējo gadu<br />
datiem, secināms, ka apgrozījuma kritums ir skāris deviņus <strong>novada</strong> lielākos uzņēmumus. Izvērtējot<br />
20 <strong>novada</strong> lielāko uzņēmumu apgrozījumu, redzams, ka tā pieaugums 2009. gadā ir bijis diviem<br />
uzņēmumiem - SIA „RING BALTIC” (apgrozījuma pieaugums 22%, 12. vieta pēc apgrozījuma) un<br />
kooperatīvajai sabiedrībai „MŪSMĀJU DĀRZEŅI” (apgrozījuma pieaugums 38 %, 15. vieta pēc<br />
apgrozījuma). Savukārt uzņēmumi ar vislielāko apgrozījuma pieaugumu procentos bija PS<br />
„BAUSTELLE UN VISKO” (3,99 reizes), SIA „IMPERO INVESTMENTS” (90 %), SIA „ULE”<br />
(88 %), SIA „TILBE AGRO” (82 %) un SIA „OGRES HES” (51 %).<br />
N.p.k.<br />
2009.<br />
gadā<br />
N.p.k.<br />
2008.<br />
gadā<br />
18. att. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> lielākie uzņēmumi pēc apgrozījuma 2009. gadā<br />
Uzņēmums<br />
apgrozījums,<br />
milj. LVL<br />
pret<br />
2008.<br />
gadu<br />
pret<br />
2007.<br />
gadu<br />
pret 2006.<br />
gadu<br />
1. 2. SIA „FAZER<br />
12,835,253.00 -1% 26% 67%<br />
MAIZNĪCAS”<br />
2. 1. SIA „OGRES JUMIS” 9,476,277.00 -38% -42% -26%<br />
3. 5. "OGRES PRESTIŽS” SIA 4,294,664.00 -37% -55% 1%<br />
4. 13. SIA „OGRES RAJONA 3,264,361.00 -16% 0% 57%<br />
SLIMNĪCA”<br />
5. 11. SIA „FAZER AMICA” 3,055,854.00 -27% 5% 21%<br />
6. 17. SIA „BARKS M” 3,028,595.00 -2% -4% 1%<br />
7. 16. SIA „AURORA<br />
2,921,060.00 -17% -30% -32%<br />
BALTIKA”<br />
8. 8. SIA „IG Centrs” 2,703,837.00 -45% 54% nav datu<br />
9. 10. SIA „Hanzas elektronika” 2,676,117.00 -42% -48% -48%<br />
10. nav<br />
datu<br />
SIA „SENLEJAS” 2,556,461.00 2% 40% 68%<br />
1.3.6.3. Iedzīvotāju ienākuma nodoklis<br />
Viens no teritorijas attīstības rādītājiem ir iekasētais iedzīvotāju ienākuma nodoklis, tā<br />
ieņēmumi tiešā veidā ietekmē pašvaldības budžeta ieņēmumus.<br />
Apkopotie dati liecina, ka <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> IIN kopējie ieņēmumi ir bijuši šādi:<br />
1) 2007. gadā - 16 642 275 LVL,<br />
2) 2008. gadā - 19 286 695 LVL (pieaugums attiecībā pret iepriekšējo gadu 15,9 %),<br />
3) 2009. gadā - 14 072 527 LVL (samazinājums attiecībā pret iepriekšējo gadu 27 %). 32<br />
Izvērtējot IIN ieņēmumus katrā no <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> administratīvajām vienībām, jāsecina, ka<br />
2009. gadā 76 % no šā nodokļa kopējiem ieņēmumiem attiecināmi uz <strong>Ogres</strong> pilsētu, bet 24 % - uz<br />
pagastu teritoriju. 19. attēls parāda IIN ieņēmumus katrā <strong>novada</strong> administratīvajā vienībā.<br />
31 Pēc www.lursoft.lv<br />
32 Pēc VID sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 32
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
19. att. Ieturētās IIN summas <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> administratīvajās vienībās 2009. gadā<br />
Ogre<br />
Krapes pag.<br />
77%<br />
Ķeipenes pag.<br />
Lauberes pag.<br />
Madlienas pag.<br />
1%<br />
4%<br />
9%<br />
1%<br />
1% 2%<br />
3%<br />
1%<br />
1%<br />
Mazozolu pag.<br />
Meņģeles pag.<br />
<strong>Ogres</strong>gala pag.<br />
Suntažu pag.<br />
Taurupes pag.<br />
No 2007. līdz 2009. gadam vērojama tendence pakāpeniski samazināties <strong>Ogres</strong> pilsētas,<br />
Krapes un Taurupes pagasta IIN īpatsvaram kopējos šā nodokļa ieņēmumos, bet neliels īpatsvara<br />
pieaugums vērojams Ķeipenes, Madlienas un <strong>Ogres</strong>gala pagastā.<br />
1.3.6.4. Nekustamā īpašuma nodoklis<br />
Nekustamā īpašuma nodoklis par ēkām un būvēm veido daļu no pašvaldības nodokļu<br />
ieņēmumiem. 98 % šī nodokļa kopsummas novadā ik gadus veido maksājumi par objektiem Ogrē<br />
un <strong>Ogres</strong>gala pagastā, kas liecina par saimnieciskās aktivitātes atšķirībām pilsētā un pagastos.<br />
Apkopotie dati ļauj secināt, ka 2008. un 2009. gadā būtiski ir pasliktinājusies uzņēmumu<br />
maksātspēja, jo attiecīgi norādītajos gados iekasēti tikai 84,3 % un 68,4 % no plānotajiem šī<br />
nodokļa ieņēmumiem.<br />
Nekustamā īpašuma nodokļa par zemi ieņēmumi Ogrē un <strong>Ogres</strong>gala pagastā ik gadu sastāda<br />
ap 70 % no šā nodokļa kopējiem ieņēmumiem. No pagastiem lielākais īpatsvars šī nodokļa<br />
ieņēmumos ir Suntažu (vidēji 6,7 %) un Madlienas (5,4 %) pagastā. Atšķirībā no nekustamā<br />
īpašuma nodokļa par ēkām un būvēm, šī nodokļa ieņēmumi 2009. gadā ir samazinājušies par<br />
dažiem procentiem neraugoties uz zemes kadastrālās vērtības pieaugumu. Plašāka informācija par<br />
nekustamā īpašuma nodokļiem apkopota 3. pielikumā.<br />
1.3.7. RŪPNIECĪBA<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā ir 2 lielas rūpnieciskās zonas, kas atrodas pilsētas nomalēs. Rietumdaļā - bijušā<br />
<strong>Ogres</strong> trikotāžas kombināta telpās atrodas vairāki trikotāžas un dzijas ražotāji: SIA „OGRES<br />
TRIKOTĀŽA”, kas ražo augstas kvalitātes virsējās trikotāžas izstrādājumus, SIA „OGRES<br />
JARNS”, kas ir pats lielākais uzņēmums Latvijas vieglās rūpniecības sistēmā, un SIA „AURORA<br />
BALTIKA”, kas ir viena no lielākajām privātajām zeķu un zeķbikšu ražošanas kompānijām Baltijas<br />
valstīs.<br />
Austrumdaļā ir izveidots biznesa parks SIA „BUSINESS PARK OGRE” kas ir viens no<br />
pirmajiem pilna servisa industriālajiem parkiem Latvijā. Tas dibināts 2001. gadā un izveidots,<br />
izmantojot Norvēģijas industriālās attīstības korporācijas SIVA SF ilggadējo pieredzi un sadarbības<br />
tīklu. SIA „BUSINESS PARK OGRE” nomnieki ir Norvēģijas akciju sabiedrības „RING<br />
MEKANIKK” meitas uzņēmums SIA „RING BALTIC”, kurš Latvijā darbojas no 2003. gada.<br />
Pamata produkcija ir augstas kvalitātes biroju krēslu mehānismi, bet uzņēmumā iespējams veikt arī<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 33
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
cita veida pasūtījumus. Gatavo produkciju eksportē uz Norvēģiju, Zviedriju, Vāciju un citām<br />
pasaules valstīm. A/S "RING MEKANIKK" ir arī 50 % līdzīpašnieks industriālajā parkā.<br />
SIA „TMMetal - BALTIC” ir pirmais un lielākais industriālā parka nomnieku uzņēmums.<br />
Galvenā ražošanas produktu grupa ir kuģu dzenskrūvju lāpstas no niķeļalumīnija bronzas.<br />
Uzņēmums ražo kuģu dzenskrūvju rumbas, vākus un servocilindrus kuģniecības dzinējspēka<br />
iekārtām. SIA „TMMETAL BALTIC” strādā šīs nozares pieredzējušu speciālistu apmācīti 55<br />
strādnieki. SIA „TMMETAL BALTIC” var piedāvāt galējās apstrādes kuģu dzenskrūvju lāpstas,<br />
kas tehniskā procesa rezultātā sasniedz ļoti augstu precizitāti - tie ir S klases produkti.<br />
SIA „AGA” Ogrē ir izveidojusi modernu medicīnisko gāzu uzpildes staciju, ar produkciju<br />
apgādājot medicīnas iestādes visās trijās Baltijas valstīs. Uzņēmums ir iekļauts „LINDE GROUP” -<br />
pasaules vadošajā industriālo un medicīnas gāzu ražotājā un tehnoloģiju izstrādātājā.<br />
SIA „SATEMA BALTIC” ir Norvēģijas akciju sabiedrības „SATEMA” meitas uzņēmums,<br />
kurš jau kopš tā dibināšanas 1963. gadā ir nozīmīgs piegādātājs celtniecības un būvindustrijas<br />
sektoram. Uzņēmuma pamatprodukcija ir pārvietojamās elektrosadales būvobjektiem, spēka<br />
elektrosadales un automātikas un vadības skapji.<br />
Netālu no biznesa parka atrodas SIA „HANZAS ELEKTRONIKA”. Tā ir privāta kompānija,<br />
kas dibināta 1999. gadā un ražo augstas kvalitātes elektroniskās ierīces, kā arī sniedz projektēšanas<br />
pakalpojumus. Galvenie klienti ir Ziemeļeiropas uzņēmumi, kuri „HANZAS ELEKTRONIKA”<br />
ražoto produkciju izmanto gatavo izstrādājumu komplektācijai. Latvijā ir aptuveni pieci uzņēmumi,<br />
kuri darbojas šajā jomā. 2003. gadā uzņēmums atvēra jaunu ražotni, kurā 20 % nodarbināto ir<br />
inženieri.<br />
1.3.8. LAUKSAIMNIECĪBA<br />
1.3.8.1. Lauksaimniecībā izmantojamā zeme<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> lauku teritorijā tradicionāli ir izteikta lauksaimnieciskā darbība, tomēr pēdējo<br />
10 - 15 gadu laikā šīs nozares aktivitātes ir samazinājušās. Precīza informācija par procesu<br />
dinamiku būs pieejama pēc 2010. gada lauksaimniecības skaitīšanas datu apstrādes, salīdzinot to ar<br />
2001. gada lauksaimniecības skaitīšanas datiem.<br />
2010. gada 1. janvārī 89,1 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes bija fizisko personu<br />
īpašumā vai lietošanā, bet 10,3 % - juridisko personu īpašumā vai lietošanā. Pašvaldības īpašumā<br />
bija tikai 167 ha lauksaimniecībā zemes, bet tai piekritīgā lauksaimniecībā izmantojamā zeme -<br />
501,5 ha.<br />
2010. gada 1. janvārī novadā lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopējā platība saskaņā ar<br />
nekustamā īpašuma lietošanas mērķi „Lauksaimniecība” bija 35 305 ha jeb 35,7 % kopējās <strong>novada</strong><br />
platības, no tiem 23 305 ha aramzeme, 7618 ha ganības, 3867 ha pļavas un 515 ha augļu dārzi 33 .<br />
Salīdzinot ar 2001. gadu 34 , lauksaimniecībā izmantojamās zemes struktūrā 2010. gadā<br />
aramzemes īpatsvars ir palielinājies aptuveni par 19 %, ganību - par 5,4 %, savukārt pļavu īpatsvars<br />
samazinājies par 13 %, bet praktiski nemainīgs ir ilggadīgo stādījumu īpatsvars – 1,4 %.<br />
Ņemot vērā to, ka pēdējo desmit gadu laikā nav veikti būtiski ieguldījumi meliorācijas<br />
sistēmu ierīkošanā, pēc pieejamās informācijas uz 2001. gadu var pieņemt, ka meliorētās zemes<br />
pašreizējā <strong>novada</strong> teritorijā ir aptuveni 58 %, bet šis rādītājs būtiski atšķiras pagastu griezumā.<br />
Vairāk kā 70 % no lauksaimniecības zemēm meliorētas Krapes un Madlienas pagastā, bet mazāk kā<br />
50 % Lauberes (35 %), <strong>Ogres</strong>gala un Taurupes pagastā (aptuveni 42 %).<br />
Pēc valsts neatkarības atgūšanas visā <strong>novada</strong> lauku teritorijā novērojama daļas<br />
lauksaimniecībā izmantojamo zemju degradācija. Aizaugušie novadgrāvji, būtiski bojātās un<br />
nekoptās meliorācijas sistēmas paaugstināta mitruma apstākļos veicina augšņu pārpurvošanās un<br />
lauku masīvu aizaugšanu ar krūmiem.<br />
33 Pēc VZD informācijas<br />
34 Salīdzinošā informācija iegūta, izmantojot CSB publicētos datus par lauksaimniecības skaitīšanu 2001. gadā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 34
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.8.2 Lauksaimniecības nozaru raksturojums<br />
Viena no lauksaimniecības pamatnozarēm <strong>Ogres</strong> novadā ir graudkopība. 2009. gadā <strong>Ogres</strong><br />
novadā bija 29 saimniecības, kuras nodarbojās ar graudkopību, audzējot graudaugu kultūras vairāk<br />
nekā 20 ha platībā, un kuras saņem platību maksājumus. Informācija par saimniecībām, galvenajām<br />
graudaugu kultūrām un to platībām apkopota 3. pielikumā. Kā lielākie graudu audzētāji jāmin SIA<br />
„Tilbe Agro” (750 ha) un SIA „Lūšlejas” (135 ha) Lauberes pagastā, SIA „Madliena 2” (547 ha)<br />
Madlienas pagastā, z/s „Madaras” (342 ha) Krapes pagastā, z/s „Ogre” (283 ha), z/s „Zvaigznītes”<br />
(273 ha), z/s „Jautras” (213 ha) un SIA „Kārļi” (160 ha) <strong>Ogres</strong>gala pagastā, z/s „Upeslīči” (168 ha)<br />
Ķeipenes pagastā.<br />
2009. gadā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā bija reģistrētas 38 saimniecības, kuras nodarbojās ar<br />
kartupeļu audzēšanu 184 ha platībā 35 . Līderi kartupeļu audzēšanā ne tikai <strong>Ogres</strong> novadā, bet arī<br />
valstī kopumā, ir z/s „Galiņi” Madlienas pagastā, kas kartupeļus audzēja 108 ha platībā (2010. gadā<br />
>150 ha). Vairāk kā 10 ha platībā kartupeļus audzēja SIA „Lakstene” (20 ha) Taurupes pagastā un<br />
z/s „Zemturi” (11 ha) Suntažu pagastā. Informācija par kartupeļu aizņemtajām platībām pagastu<br />
griezumā parādīta 3. pielikumā.<br />
Lielākais uzņēmums <strong>Ogres</strong> novadā, kas nodarbojas ar dārzeņu audzēšanu, ir z/s „Galiņi”<br />
Madlienas pagastā. 2010. gadā saimniecība audzēja dārzeņus 227 ha platībā, bet kartupeļus - 153 ha<br />
platībā. Saimniecība nodarbina vairāk kā 60 darbinieku. Tās realizācijas ieņēmumi pieauguši no<br />
201 tūkst. latu 2002. gadā līdz 1,140 milj. latu 2009. gadā.<br />
Saimniecības straujā izaugsme bija iespējama pateicoties SAPARD un ES struktūrfondu<br />
atbalstam - no 2002. līdz 2008. gadam realizēti 8 projekti.<br />
Z/S „Galiņi” ir viena no kooperatīvās sabiedrības „Mūsmāju dārzeņi” dibinātājām. 2007. gadā<br />
ar Lauku Atbalsta dienesta lēmumu „Mūsmāju dārzeņiem” kā pirmajiem Baltijas valstīs atbilstoši<br />
EK Regulas Nr.2200/96 prasībām tika piešķirts atzītas dārzeņu ražotāju grupas statuss. Šāds statuss<br />
dod tiesības izmantot ES un Latvijas valsts finansiālu atbalstu četrgadīgas investīciju <strong>programma</strong>s<br />
īstenošanā.<br />
„Mūsmāju Dārzeņi” apvieno 9 dārzeņu ražotājas saimniecības no dažādiem Latvijas<br />
novadiem un ir galvenais lauka dārzeņu un kartupeļu piegādātājs lielveikalu tīklam RIMI, kurš<br />
darbojas visās trijās Baltijas valstīs.<br />
2009. gadā „Mūsmāju Dārzeņi” realizēja produkciju par 2,16 milj. LVL un, neskatoties uz<br />
cenu kritumu par 27%, palielināja realizācijas ienākumus par 37%, salīdzinot ar 2008. gadu.<br />
„Mūsmāju Dārzeņu” attīstību nodrošina Lauku atbalsta dienesta apstiprinātais Atzīšanas<br />
plāns, kurš paredz 4 milj. LVL vērtas investīcijas kooperatīva un tā biedru ražošanas attīstībā 4<br />
gadu periodā no 2007. gada līdz <strong>2011.</strong> gadam. Līdz 2010. gadam apgūti 3 milj. latu, kas iegūti,<br />
izmantojot Hipotēku bankas kredītu 5,8 milj. eiro apjomā. Tā kā šīm investīcijām ir paredzēts ES<br />
atbalsts 50 % un Latvijas valsts atbalsts 25 % no atbalstāmo izmaksu summas, daļa kredīta ir jau<br />
atmaksāta 36 .<br />
Vēsturiski lopkopība ir bijusi viena no <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> lauksaimniecības pamatnozarēm.<br />
Padomju varas gados plaši attīstīta bijusi piena un gaļas lopkopība, cūkkopība un putnkopība, bet<br />
pēdējos desmit gados vadošās nozares ir piena un gaļas lopkopība. Apkopojot informāciju par<br />
saimniecībām, kuras audzēja vairāk kā 20 liellopu 2009. gadā, redzams, ka pagastos kopā ir 51 šāda<br />
veida saimniecība 37 . Krapes pagastā šādu saimniecību ir 8, Mazozolu pagastā - 8, Taurupes pagastā<br />
- 7, Meņģeles pagastā - 6, Ķeipenes pagastā - 5, <strong>Ogres</strong>gala pagastā - 5, Madlienas, Suntažu un<br />
Lauberes pagastos - katrā pa četrām saimniecībām. 20. attēls parāda kopējo liellopu skaitu katrā no<br />
pagastiem un no tā secināms, ka visaugstākā ražošanas koncentrācija ir <strong>Ogres</strong>gala, Madlienas un<br />
Suntažu pagastā.<br />
35 Pēc LLKC sniegtās informācijas<br />
36 Pēc z/s „Galiņi” sniegtās informācijas<br />
37 Pēc LLKC sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 35
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
20. att. Kopējais liellopu skaits pagastos 2009. gadā<br />
Lauberes pagasts<br />
Taurupes pagasts<br />
Meņģeles pagasts<br />
185<br />
240<br />
254<br />
Ķeipenes pagasts<br />
Mazozolu pagasts<br />
306<br />
357<br />
Krapes pagasts<br />
Suntažu pagasts<br />
505<br />
507<br />
Madlienas pagasts<br />
834<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
1 343<br />
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600<br />
Kā lielākās liellopu audzētāju saimniecības jāmin z/s „Zvaigznītes” (659 liellopi), z/s „Ogre”<br />
(450 liellopi) un SIA „Kārļi”(194 liellopi) <strong>Ogres</strong>gala pagastā, SIA „Madliena 2” (634 liellopi)<br />
Madlienas pagastā, i/k „Lejaskornieši” (424 liellopi) Suntažu pagastā un z/s „Madaras” (289<br />
liellopi) Krapes pagastā.<br />
Pēdējo gadu laikā, kad iespējams saņemt ES struktūrfondu atbalstu lauksaimnieciskās<br />
ražošanas attīstībai, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā pakāpeniski attīstās augļkopība - komercnolūkos<br />
iestādīti jauni augļu dārzi (ābeles, bumbieres, plūmes) un ogulāji. Augļkopības nozarē lielākās<br />
saimniecības izveidojušās Ķeipenes pagastā (z/s „Ķenteni”), Mazozolu pagastā (z/s „Iņķi”) un<br />
Madlienas pagastā (z/s „Bajāri”). Ķeipenes pagastā ir koncentrētas lielākās upeņu platības - kopā ap<br />
17 ha (z/s „Aliņi -2”, „Ķenteni”, „Lauri” un „Sauleskalns”. Uzsākta krūmmelleņu audzēšana -<br />
Mazozolu pagastā saimniecība „Bīnes” un Ķeipenes pagastā - z/s „Jaundadži”. Nelielos apmēros<br />
vairākas saimniecības nodarbojas ar stādu audzēšanu.<br />
Viena no vecākajām lauksaimniecības nozarēm ir biškopība, un vadošā saimniecība šajā<br />
nozarē ir SIA „Miandum” <strong>Ogres</strong>gala pagastā. Jāmin, ka ikkatrā pagastā ir vairākas piemājas<br />
saimniecības, kas nodarbojas ar medus ieguvi, un, iespējams, nākotnē biškopība var kļūt par vienu<br />
no lauksaimniecības pamatnozarēm.<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagastā ar spožlapsenīšu trihogrammu audzēšanu nodarbojas z/s „Dukāti”.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā 2007. gada 1. janvāri bija 136 bioloģiskās saimniecības, bet 2010. gada<br />
janvārī - 96, no tām trīs bija pārstrādes uzņēmumi. Informācija par bioloģisko saimniecību skaita<br />
izmaiņām pagastos no 2007. līdz 2010. gadam apkopota 21. attēlā.<br />
2010. gadā <strong>Ogres</strong> novadā visvairāk bioloģisko saimniecību nodarbojās ar augkopību (93<br />
saimniecības), piena lopkopību (39 saimniecības), gaļas liellopu audzēšanu (23 saimniecības),<br />
putnkopību (8 saimniecības) un aitkopību (5 saimniecības).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 36
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Taurupes pagasts<br />
Suntažu pagasts<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
Meņģeles pagasts<br />
Mazozolu pagasts<br />
Madlienas pagasts<br />
Lauberes pagasts<br />
Ķeipenes pagasts<br />
Krapes pagasts<br />
21. att. Bioloģisko saimniecību skaita izmaiņas pagastos<br />
2<br />
3<br />
3<br />
7<br />
6<br />
9<br />
11<br />
9<br />
7<br />
8<br />
11<br />
15<br />
16<br />
21<br />
32<br />
33<br />
0 10 20 30 40<br />
37<br />
2010. gads<br />
2007. gads<br />
Jāatzīmē, ka, atšķirībā no citiem uzņēmumiem, ievērojams skaits bioloģisko saimniecību<br />
reģistrētas uz privātpersonu vārda. Bioloģisko saimniecību skaits var būtiski mainīties ik pēc<br />
pieciem gadiem, kad saimniecībām jāveic pārreģistrācija, uzņemoties noteiktas saistības. Pēc LLKC<br />
sniegtās informācijas ir zināms, ka daļa saimniecību neturpina bioloģisko saimniekošanas veidu<br />
nākamajā periodā, jo valstī mainās bioloģiskās saimniekošanas noteikumi un kontroles sistēma.<br />
Pēc <strong>novada</strong> pašvaldības rīcībā esošās informācijas, ar bioloģiskās izcelsmes piena pārstrādi<br />
nodarbojas kooperatīvā sabiedrība „Ķeipenes piensaimnieks”, SIA „Senlejas” īpašumā ir liellopu<br />
un aitu kautuve, bet z/s „Aņčiņi” nodarbojas ar kazas piena pārstrādi.<br />
Ņemot vērā <strong>novada</strong> ģeogrāfisko stāvokli, dabas apstākļus un lauksaimniecības ražošanas<br />
resursus, uzkrāto pieredzi un finanšu ieguldījumus, lauksaimnieciskās produkcijas ražošana ir lauku<br />
teritorijas viens no attīstības priekšnoteikumiem.<br />
1.3.9. TŪRISMS<br />
Tūrisms ir viena no vadošajām un straujāk augošajām nozarēm gan Eiropā, gan pasaulē. Šī<br />
nozare tiek uzskatīta par stratēģisku ekonomiskās attīstības un nodarbinātības prioritāti. Tūrisms<br />
ietekmē ikvienas sabiedrības sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi, savukārt minētās sfēras<br />
ietekmē tūrisma attīstību.<br />
1.3.9.1. Tūrisma nozares attīstība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ģeogrāfiskais novietojums un daudzveidīgie dabas apstākļi, kultūrvēsturiskais<br />
mantojums, infrastruktūra ir pamats, uz kura balstīt jaunu tūrisma produktu izveidi un paplašinātu<br />
esošo piedāvājumu. Kopēja tūrisma nozares attīstība novadā var paaugstināt tā konkurētspēju<br />
reģiona un valsts līmenī. Jāņem vērā, ka tūrisms ir viena no Latvijas attīstības stratēģiskajām<br />
iespējām un prioritātēm. Tikpat būtiska nozīme ir arī <strong>novada</strong> spējai iekļauties kopējā valsts un<br />
reģiona tūrisma infrastruktūrā, kā arī sadarbībai starp dažādām institūcijām, organizācijām,<br />
uzņēmējiem un citiem interesentiem.<br />
Ogre vēsturiski veidojusies kā atpūtas un kūrortu centrs. No 1861. gada, kad atklāja dzelzceļa<br />
līniju Rīga - Dinaburga, rīdziniekiem radās iespēja nokļūt Ogrē, kur uzbūvēja pirmo koka<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 37
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
dzīvojamo māju koloniju vasarnieku atpūtai. Oficiāli kolonija dibināta 1884. gada rudenī, un to<br />
pārvaldīja Rīgas pilsēta 38 .<br />
Padomju režīma gados <strong>Ogres</strong> pilsēta zaudēja savu tūrisma un atpūtas vietas nozīmīgumu,<br />
kļūdama par vienu no rūpnieciskās ražošanas centriem Latvijā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorija pēdējā desmitgadē, pateicoties mērķtiecīgiem pašvaldību<br />
ieguldījumiem tūrisma infrastruktūras attīstībā, kļuvusi arvien pievilcīgāka kā galamērķis<br />
galvenokārt vietējiem tūristiem. Teritorija ir pievilcīga ar tās stratēģisko novietojumu attiecībā pret<br />
tūrisma plūsmām - Rīga, Vidzemes augstiene un Daugavas ieleja. Teritorija ir piemērota vienas vai<br />
vairāku dienu nesteidzīgiem ceļojumiem.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> popularitāti veicina šādi priekšnoteikumi:<br />
1) pilsētas atrašanās pie divām upēm;<br />
2) rekreācijas iespējas pie ezeriem un mazajām upēm, jo īpaši pie <strong>Ogres</strong> un Mazās Juglas;<br />
3) daudzveidīga un pievilcīga mozaīkveida ainava;<br />
4) kultūrvēsturiskās liecības.<br />
Diemžēl novadā maz attīstīts ir lauku tūrisms, tā attīstību kavē asfaltēto ceļu trūkums. Tikai<br />
pēdējā desmitgadē aktivizējušies lauku uzņēmēji, kuri uzsākuši tūrisma produktu piedāvāšanu.<br />
Nozares izaugsmei svarīgi faktori ir vietējo iedzīvotāju un uzņēmēju aktivitāte un ieinteresētība,<br />
spēja sadarboties kopēju interešu vārdā. Teritorija ir piemērota lauku tūrisma, bet perspektīvā arī<br />
ekotūrisma attīstībai. Praktiski neizmantotas ir iespējas attīstīt komercmedības un makšķerēšanu.<br />
Būtiska loma tūrisma attīstības veicināšanā ir informatīvo un reklāmas materiālu<br />
sagatavošanai un izplatīšanai, plašsaziņas līdzekļu iesaistīšanai, Tūrisma un informācijas centra<br />
sistemātiskai un mērķtiecīgai darbībai.<br />
1.3.9.2. Tūrisma resursi un pakalpojumi<br />
Tūrisma resursi ir dabas, kultūras un vēsturisko resursu kopums, kas piemīt teritorijai un ir<br />
pievilcīgs tūristiem. Tā kā novadā ir daudzveidīgi un plaši pieejami tūrisma resursi, tad perspektīvā<br />
tam ir iespēja kļūt par aktīvu tūrisma rajonu visa gada garumā. Siltajā sezonā vairāk izmantojami<br />
dabas un kultūrvēsturiskie resursi, savukārt aukstajā sezonā varētu pieaugt ziemas sporta veidu<br />
aktivitātes, kam pagaidām nav izveidota atbilstoša infrastruktūra.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> viens no perspektīvajiem resursiem ir dabas parki „<strong>Ogres</strong> ieleja” un „<strong>Ogres</strong><br />
zilie kalni”, kuros tūrisms savienojams ar aktīvu un izglītojošu atpūtu. Tūrisma attīstība ir paredzēta<br />
arī šo parku dabas aizsardzības plānos.<br />
<strong>Ogres</strong> upe ir piemērota ūdens tūrismam, taču praktiski nav izveidota šim tūrisma veidam<br />
nepieciešamā infrastruktūra (apmetņu vietas, informācijas kartes, ugunskuru vietas u.c.).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> galvenie kultūras un vēstures resursi ir pilskalni, baznīcas, bijušie muižu centri,<br />
parki un alejas, citi objekti. Par savdabīgiem, ārvalstu tūristus interesējošiem objektiem kļūst<br />
sakoptās kapsētas.<br />
Dabas un kultūrvēsturisko objektu un tiem piegulošo teritoriju sakopšana, piemērošana<br />
mūsdienu tūristu vajadzībām var būtiski uzlabot <strong>novada</strong> kopējo pievilcību tūristu acīs.<br />
Novada kultūras vidi papildina dažādi festivāli, koncerti, izstādes, atpūtas pasākumi. Pēdējo<br />
gadu laikā apsīkusi koncertu darbība <strong>Ogres</strong> estrādē.<br />
Tūrisma objektu un tūrisma pakalpojumu objekti teritoriālā griezumā parādīti 3. pielikumā.<br />
Novada teritoriju šķērso „Tour de LatEst” velotūrisma maršruts, iespējama citu velomaršrutu<br />
izveide sadarbībā ar kaimiņos esošajām pašvaldībām.<br />
Kaut arī mūsdienās Ogre ir zaudējusi savu vēsturisko kūrorta vietas nozīmīgumu, tomēr<br />
<strong>novada</strong> dabas resursi, jo īpaši pazemes ūdeņu resursi, ir priekšnoteikums kūrorta vietas atdzimšanai.<br />
Lietišķā tūrisma attīstību kavē Pierīgas reģiona un Rīgas plašais piedāvājums šajā jomā, kā arī<br />
atbilstošas infrastruktūras trūkums. Tomēr, ņemot vērā <strong>novada</strong> īpašās dabas vērtības, jāizvērtē ar<br />
vides izglītību un ekotūrismu saistītas infrastruktūras attīstība.<br />
38 Pēc grāmatas „Ogre. Rakstu un atmiņu krājums”; 2002.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 38
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Tūrisma pakalpojumi ietver naktsmītnes, ēdināšanu, izklaidi, tirdzniecību un papildu<br />
pakalpojumus, piemēram, valūtas maiņa, apdrošināšana un viens no būtiskākajiem tūrisma<br />
pakalpojumiem ir naktsmītnes. Līdz ar tūristu skaita palielināšanos, Latvijā līdz 2008. gadam bija<br />
vērojama jaunu tūrisma objektu būvniecība, bet pēc tam tā apsīka. Ņemot vērā to, ka <strong>Ogres</strong>,<br />
Lielvārdes, Ikšķiles un Ķeguma novadiem (bijušā <strong>Ogres</strong> rajona teritorija) ir kopējas tūrisma<br />
attīstības pamatnostādnes un ilgstoši kopīgi izmantota infrastruktūra, statistiskie dati tiek apkopoti<br />
par visiem novadiem kopā.<br />
Informācija par tūrisma pakalpojuma vietām bijušā <strong>Ogres</strong> rajona teritorijā apkopota 22. attēlā.<br />
22. att. Nozīmīgākie tūrisma pakalpojumi un to dinamika<br />
2005. gads 2006. gads 2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Tūrisma objektu<br />
skaits<br />
46 - 36 36 41<br />
Viesnīcu skaits 1 0 1 1 1<br />
Gultas vietu skaits<br />
viesnīcās<br />
36 0 150 150 150<br />
Moteļu skaits 1 1 1 1 1<br />
Gultas vietu skaits<br />
moteļos<br />
18 18 18 18 18<br />
Viesu māju skaits 1 2 3 4 4<br />
Viesu māju gultas<br />
vietu skaits<br />
75 87 97 193 193<br />
Kempingu skaits 0 0 0 1 2<br />
Gultas vietu skaits<br />
kempingos<br />
0 0 0 6 34<br />
Jāatzīmē, ka perspektīvā būtu nepieciešams izveidot vairāk naktsmītņu lētajā cenu kategorijā -<br />
kempingu vietas teltīm un treileriem, jauniešu viesnīcas.<br />
Pagastu teritorijā izvietoto naktsmītņu sasniedzamību un izmantošanu kavē neapmierinošā<br />
ceļu kvalitāte un ceļu ar melno segumu trūkums.<br />
Svarīgs tūrisma pakalpojumu elements ir ēdināšana. Iespēju paēst piedāvā gandrīz visas<br />
naktsmītnes un ēdināšanas vietas - restorāni, kafejnīcas, picērija. Neapmierinošs nodrošinājums ar<br />
ēdināšanas vietām ir pagastu centros, un tas kavē iespējamo tūristu skaita palielināšanos tieši lauku<br />
teritorijā.<br />
Ogrē ekskursijas profesionālu gidu pavadībā organizē <strong>Ogres</strong> Vēstures un mākslas muzejs.<br />
Perspektīvā būtu iespējams organizēt ekskursijas arī pārējā <strong>novada</strong> teritorijā, ņemot vērā klientu<br />
vēlmes.<br />
<strong>Ogres</strong> Tūrisma informācijas centrs (turpmāk - TIC) ir pašvaldības aģentūra, kas izveidota<br />
sadarbībā ar Ikšķiles, Lielvārdes un Ķeguma <strong>novada</strong> pašvaldību. TIC piedāvā:<br />
- tūrisma informāciju, ceļvežus, kartes un suvenīrus;<br />
- informāciju par tūrisma objektiem, apskates vietām, muzejiem <strong>Ogres</strong>, Lielvārdes,<br />
Ķeguma un Ikšķiles novadā, kā arī citur Latvijā;<br />
- informāciju par naktsmītnēm, ēdināšanu un citiem pakalpojumiem <strong>Ogres</strong>, Lielvārdes,<br />
Ķeguma un Ikšķiles novadā, kā arī citur Latvijā;<br />
- atpūtas, izklaides un sporta iespējām <strong>Ogres</strong>, Lielvārdes, Ķeguma un Ikšķiles novadā,<br />
kā arī citur Latvijā;<br />
- tūrisma maršrutu sastādīšanu un ekskursiju organizēšanu;<br />
- gida pakalpojumus;<br />
- citus pakalpojumus.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 39
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.10. EKSPORTA UZŅĒMUMI<br />
Atsevišķi <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmumi saražoto produkciju eksportē uz ārvalstīm. Kā<br />
atpazīstamākie eksporta uzņēmumi jāmin SIA „TMMETAL BALTIC” (metālliešanas un<br />
metālapstrādes produkcija), SIA „OGRES TRIKOTĀŽA” (virsējās trikotāžas izstrādājumi), SIA<br />
„PROMETĀLS” (metāla izstrādājumi), SIA, „HANZAS ELEKTRONIKA” (kuģu elektronisko,<br />
elektrisko, kā arī mehānisko automātikas iekārtu remontu apkope un uzstādīšana), SIA „FAZER<br />
MAIZNĪCAS” (maizes izstrādājumi) un LKPS „MŪSMĀJU DĀRZEŅI” (lauka dārzeņi).<br />
1.3.11. FINANŠU PAKALPOJUMI<br />
Finanšu pakalpojumu pieejamība ir būtisks uzņēmējdarbības un ekonomikas attīstības faktors.<br />
Sadarbība starp valsts, pašvaldību, finanšu institūcijām un uzņēmējiem veicina jaunu atbalsta veidu<br />
ieviešanu dažādām mērķa grupām un kopumā uzlabo uzņēmējdarbības vidi ikvienā teritorijā.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā darbojas 8 Latvijas banku filiāles, kuru pakalpojumu sniegšanas vieta ir Ogre<br />
un kuras veic savu darbību atbilstoši finanšu iestāžu pamatfunkcijām. Tās ir:<br />
- -„DnB NORD Banka”, AS, <strong>Ogres</strong> filiāle,<br />
- „GE Money Bank”, AS, <strong>Ogres</strong> filiāle,<br />
- -„Latvijas Hipotēku un zemes banka”, AS, <strong>Ogres</strong> filiāle,<br />
- -„Latvijas krājbanka”, Rīgas reģions, <strong>Ogres</strong> klientu apkalpošanas centrs,<br />
- -„Norvik banka”, AS, <strong>Ogres</strong> norēķinu grupa,<br />
- -„Parex banka”, <strong>Ogres</strong> filiāle,<br />
- „SEB banka”, <strong>Ogres</strong> filiāle,<br />
- „Swedbank”, <strong>Ogres</strong> filiāle.<br />
1.3.12. BIZNESA INKUBATORS<br />
No 2007. līdz 2008. gadam nodibinājums <strong>Ogres</strong> Biznesa un inovāciju inkubators (turpmāk<br />
tekstā OBII) darbojās saskaņā ar Ekonomikas ministrijas parakstīto līgumu par inovatīvas<br />
uzņēmējdarbības veicināšanu Rīgas reģionā. OBII attīstīja sniedzamo pakalpojumu spektru un<br />
nodefinēja kārtību inovatīvu ideju atbalstam. 23. attēls parāda OBII rezultatīvos rādītājus.<br />
23. att. Pārskats par OBII rezultatīvo rādītāju izpildi no 2007. līdz 2009. gadam<br />
Aktivitāte Plānotais Izpilde<br />
Inkubatorā izveidoto uzņēmumu skaits 7 10<br />
Inkubatoru atstājušo veiksmīgo uzņēmumu skaits 1 0<br />
Inkubatoru atstājušo neveiksmīgo uzņēmumu skaits 3 0<br />
Inkubatora uzņēmumos izveidoto jauno darba vietu skaits 56 52<br />
Inkubatora uzņēmumu samaksāto nodokļu apjoms, LVL 140 680 121 954<br />
2008. gadā tika izstrādāts projekts laboratorijas izveidei OBII kopā ar Tartu zinātnes parku un<br />
Ventspils inženierpētniecības centru - „Latvijas un Igaunijas mehatronikas sektora konkurētspējas<br />
paaugstināšana, izveidojot integrētu produktu attīstības, apmācības un testēšanas centru tīklu” jeb<br />
PROTOLAB NETWORK.<br />
Sadarbojoties Igaunijas un Latvijas kolēģiem inovāciju jomā, 2009. gadā uzsākts pārrobežu<br />
sadarbības projekts, kura mērķis ir atbalstīt inovācijas un uzņēmējdarbības industriālo posmu<br />
attīstību mehatronikā, palielinot uzņēmējdarbības konkurētspēju Tartu reģionā, Kurzemes reģionā<br />
un Rīgas reģionā.<br />
PROTOLAB NETWORK veidots, balstoties uz katra partnera pieredzi nozarē un visu<br />
partneru kopējām interesēm. Partnerība palīdz vietējiem uzņēmējiem novērst esošos šķēršļus<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 40
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
inovāciju un attīstības procesos, nodrošinot tiem atbilstošu infrastruktūru un nepieciešamās<br />
zināšanas/informāciju dažādos produkta attīstības posmos (koncepcija, prototips, materiālu un<br />
produktu testēšana, analīze). Tīkls kalpo arī kā platforma sadarbībai un zināšanu pārnesei, veidojot<br />
saikni starp produkta ražošanā iesaistītajām nozarēm.<br />
No 2009. gada līdz 2014. gadam biznesa inkubācijas pakalpojumus jauniem uzņēmumiem,<br />
piedāvājot savu infrastruktūru un pakalpojumus uzņēmējdarbības attīstībai Rīgas reģionā, sniegs<br />
Rīgas Reģiona biznesa attīstības inkubators.<br />
1.3.13. UZŅĒMĒJU SABIEDRISKĀS ORGANIZĀCIJAS<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir reģistrētas vairākas biedrības, kuru darbība ir saistīta ar uzņēmējdarbības<br />
veicināšanu.<br />
Biedrība “Attīstības un Inovāciju Mācību Centrs” (AIMc) ir dibināta 2009. gada nogalē ar<br />
mērķi: veicināt inovatīvas, uz zināšanām balstītas uzņēmējdarbības attīstību, veicināt jaunāko<br />
zinātnes atzinumu un moderno izglītības tehnoloģiju apmācību metožu ieviešanu un izmantošanu,<br />
sniegt ieguldījumu izglītotas, demokrātiskas sabiedrības attīstībā, sekmējot indivīdu un sabiedrības<br />
profesionālo kapacitāti, kvalifikāciju, konkurētspēju un sadarbību, iesaistīt biznesa un inovāciju<br />
apmācību procesos skolniekus, sociāli mazaizsargāto personu grupas un mazturīgo personu grupas,<br />
sekmēt biedrības biedru piedalīšanos dažādos starptautiskos izglītības projektos, kā arī paplašināt<br />
biedru zināšanas un pieredzi.<br />
Biedrības „<strong>Ogres</strong> mazo un vidējo uzņēmēju apvienība” uzdevumi ir pārstāvēt un aizstāvēt<br />
dalībniekus, veicināt uzņēmēju savstarpējos sakarus, izveidot labvēlīgu vidi mazo un vidējo<br />
uzņēmēju darbības attīstībai, apkopot informāciju un koordinēt tās apmaiņu, koordinēt reklāmas<br />
veidošanas un izplatīšanas iespējas, apkopot un izplatīt informāciju par likumiem, valsts institūciju<br />
lēmumiem un normatīvajiem aktiem, kas var ietekmēt apvienības un/vai tās dalībnieku darbību,<br />
palīdzēt apvienības dalībniekiem kreditēšanas jautājumu risināšanā, sniegt apvienības dalībniekiem<br />
tehnisku, konsultatīvu, juridisku vai grāmatvedības palīdzību, veicināt investīciju piesaistīšanu,<br />
izstrādāt sadarbības projektus ar līdzīgām institūcijām ārvalstīs un realizēt tos, sadarboties ar valsts,<br />
pašvaldību institūcijām, reklāmas aģentūrām u.c. organizācijām, aizstāvēt apvienības intereses,<br />
pārstāvot tās valstiskās un nevalstiskās struktūrās, kā arī koordinēt piesaistīto līdzekļu izlietojumu.<br />
2005. gadā nodibināta Publisko un privāto partnerattiecību (PPP) biedrība “Zied zeme”.<br />
Biedrībā iesaistījušies rajonā ekonomiski un sabiedriski aktīvi cilvēki, kuri nodrošina partnerību<br />
starp uzņēmējiem, nevalstiskām organizācijām un pašvaldībām.<br />
PPP biedrības „Zied zeme” darbības teritorija ir <strong>Ogres</strong> (izņemot <strong>Ogres</strong> pilsētas teritoriju),<br />
Ikšķiles, Ķeguma un Lielvārdes <strong>novads</strong>. Biedrība ir piesaistījusi Eiropas Savienības līdzekļus<br />
(ELGF, ELFLA, EZF 39 ) PPP biedrības „Zied zeme” teritorijas attīstības stratēģijai 2007. -2013.<br />
gadam, kopā aptuveni 1,5 milj. latu apmērā.<br />
Piesaistītā finansējuma apjoms ir atkarīgs no lauku iedzīvotāju skaita (38 573) visā biedrības<br />
teritorijā, no kuriem 33,1 % (12 775) ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> lauku teritorijas iedzīvotāji.<br />
Finansējumu teritorijas attīstības veicināšanai var saņemt, gūstot atbalstu iesniegtajiem<br />
projektiem. Pieteikumus projektu konkursos var iesniegt nevalstiskās organizācijas, pašvaldības, kā<br />
arī citas juridiskas un fiziskas personas. Par uzņēmējdarbības vidi veicinošām rīcībām ir<br />
uzskatāmas, piemēram, rīcība 3.1. Atbalsts nodarbinātības veicināšanai un pakalpojumu<br />
dažādošanai vai 3.2. Atbalsts ar zivsaimniecību un tūrismu saistītas maza mēroga infrastruktūras<br />
un pakalpojumu attīstībai. Pārējās rīcības ir saistītas ar teritorijas infrastruktūras attīstību un<br />
sabiedrisko aktivitāšu veicināšanu, taču, realizējot projektus, to ieviešanā iesaistās vietējie<br />
pakalpojumu sniedzēji, kas veicina lauku uzņēmējdarbības attīstību.<br />
39 ELGF – Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds, ELFLA – Eiropas lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, LZF –<br />
Eiropas Zivsaimniecības fonds<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 41
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Līdz šim lielākā aktivitāte projektu konkursos ir bijusi no nevalstisko organizāciju vai<br />
pašvaldību puses, bet aizvien biežāk projektus realizē juridiskas vai fiziskas personas<br />
uzņēmējdarbības attīstības jomā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> projektu iesniedzēju aktivitāte ir salīdzinoši proporcionāla iedzīvotāju skaitam,<br />
piemēram, no 2007. līdz 2008. gadam projektu konkursos <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā novirzīti 36,71 %<br />
no kopējā finansējuma, bet 2009. gadā - 36,48 %.<br />
2010. gada projektu konkursā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> projektu pieteicēji vēlējās apgūt 53 % no visa<br />
pieejamā finansējuma, atbalstīto projektu skaits un tiem piešķirtais finansējums būs zināms pēc<br />
projektu izvērtēšanas procesa pabeigšanas. 40<br />
40 Pēc PPP biedrības „Zied zeme” sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 42
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.4. INFRASTRUKTŪRA<br />
1.4.1. SATIKSMES INFRASTRUKTŪRA UN PAKALPOJUMI<br />
Konkurētspējīga satiksmes infrastruktūra ir viens no faktoriem, kas nodrošina pašvaldības<br />
teritorijas attīstību un ekonomisko izaugsmi. Satiksmes infrastruktūras un pieejamie pakalpojumi<br />
veicina <strong>novada</strong> iedzīvotāju mobilitāti un pārējo reģionu sasniedzamību.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> atrašanās Latvijas centrālajā daļā, kuru šķērso valsts nozīmes transporta<br />
kustības ceļi, rada labvēlīgus apstākļus pasažieru un kravu pārvadājumu attīstībai. Novada<br />
starptautisko sasniedzamību papildus nodrošina ostu un starptautiskās lidostas „Rīga” tuvums. (4.<br />
pielikums)<br />
1.4.1.1. Autoceļu un ielu tīkls<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir sazarots ceļu tīkls, kas nodrošina <strong>novada</strong> iedzīvotāju vajadzības un kravu<br />
transportu caur novadu. Starptautiskas nozīmes autoceļš, kas iekļauts TEN - T tīklā, ir Austrumu -<br />
Rietumu koridors (E22 Tukums - Jūrmala - Salaspils - Ogre - Ķegums).<br />
Izvērtējot autoceļu struktūru <strong>novada</strong> teritorijā, var izdalīt divas krasi atšķirīgas teritorijas<br />
daļas. Rietumu daļā jeb Rīgas tuvumā asfaltēti gandrīz visi nozīmīgākie ceļi, turpretī austrumu daļā<br />
asfaltēto ceļu īpatsvars ir niecīgs. Valsts nozīmes autoceļi šķērso visas <strong>novada</strong> blīvi apdzīvotās<br />
vietas, padarot aktuālus vides un satiksmes drošības jautājumus.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā pašvaldības teritorijā atrodas dažādi valsts nozīmes autoceļi:<br />
1) galvenie autoceļi - 12 km (no tiem avārijas stāvoklī ir 7 km jeb 58 % no kopējā ceļu<br />
garuma);<br />
2) reģionālie autoceļi - 124,3 km (no tiem avārijas stāvoklī ir 80,9 km jeb 65 % no kopējā<br />
ceļu garuma);<br />
3) vietējie ceļi - 189,6 km (no tiem avārijas stāvoklī ir 76 km jeb 40 % no kopējā ceļu<br />
garuma).<br />
Valsts galvenie, reģionālie un vietējie ceļi nodrošina <strong>novada</strong> sasaisti ar kaimiņos esošajām<br />
pašvaldībām, Pierīgas reģionu un pārējo valsts teritoriju. 61 % no valsts nozīmes autoceļu kopējā<br />
garuma ir ar asfaltbetona segumu, bet 39 % ar grants segumu. Pēc VAS „Latvijas Valsts ceļi”<br />
datiem, turpmākajos piecos gados 50,3 % no esošo valsts autoceļu kopgaruma pašvaldības teritorijā<br />
būtu nepieciešams remonts vai rekonstrukcija.<br />
Laika posmā no 2006. līdz 2009. gadam <strong>novada</strong> teritorijā kopumā rekonstruēts 41 km valsts<br />
autoceļu (tikai 14 km ar asfaltbetona segumu), 71 % no tiem rekonstruēti 2008. un 2009. gadā.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā uz valsts autoceļiem atrodas 22 tilti (to laukums 3 724 m 2 ), un tikai 5 no tiem ir<br />
labā stāvoklī, 14 tilti ir apmierinošā stāvoklī, bet 3 tilti - sliktā stāvoklī (tilts Suntažu ciemā virs<br />
mazās Juglas, tilts <strong>Ogres</strong>gala ciemā virs Rankas, tilts Krapes pagastā virs Lobes) 41 .<br />
Pašvaldības autoceļu kopējais garums novadā ir 703,2 km, no tiem 15,3 km ir ar asfalta<br />
segumu. Ceļu zemā izmantošanas intensitāte un līdzekļu trūkums kavē šo ceļu noklāšanu ar<br />
asfaltbetona segumu vai kvalitatīvu to uzturēšanu. Pašvaldības autoceļu sadalījums pēc garuma<br />
garumi <strong>novada</strong> teritoriālajās vienībās parādīts 24. attēlā.<br />
41 VAS „Latvijas valsts ceļi”, 2010.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 43
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
24. att. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības autoceļu garums un to sadalījums pa teritoriālajām vienībām<br />
Administratīvā vienība Autoceļi Ielas<br />
Kopā,<br />
km<br />
Tajā skaitā<br />
ar melno<br />
Kopā,<br />
km<br />
Tajā skaitā<br />
ar melno<br />
segumu, km<br />
segumu, km<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta 0 0 103,73 56,1<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts 94,50 11,70 14,03 12,2<br />
Krapes pagasts 39,85 2,15 1,2 1,2<br />
Ķeipenes pagasts 75,2 0 4,1 1,9<br />
Lauberes pagasts 58,1 0 1,84 0,47<br />
Madlienas pagasts 118,2 0 3,86 2,01<br />
Mazozolu pagasts 82,65 0 2,6 1,3<br />
Meņģele pagasts 60,2 0 1,1 1,1<br />
Suntažu pagasts 92,88 1,46 2,21 0,81<br />
Taurupes pagasts 81,65 0 2,25 1,07<br />
Kopā 703,23 15,31 136,92 78,16<br />
t.sk. ielas pagastos 33,19 22,06<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas un <strong>novada</strong> ciemos 2007. gadā rekonstruēti 37 469 m 2 ielu seguma, 2008. gadā -<br />
48 482 m 2 , bet 2009. gadā - tikai 17 771 m 2 (par 63 % mazāk nekā iepriekšējā gadā). Jānorāda, ka<br />
vairākos ciemos ielu rekonstrukcijas darbi norādītajā laika posmā nav veikti vispār.<br />
Kā perspektīvs telpiskās attīstības elements novadā ir iezīmējies autoceļš P80 Tīnūži -<br />
Koknese, kas pēc rekonstrukcijas darbu pabeigšanas kļūs par daļu no starpvalstu nozīmes autoceļa<br />
E22. Autoceļu paredzēts izbūvēt līdz 2012. gadam. Pašlaik lielākais un nozīmīgākais <strong>novada</strong> ceļš ir<br />
valsts galvenās nozīmes autoceļš A6 Rīga - Daugavpils - Krāslava - Baltkrievijas robeža<br />
(Paternieki), kas tam piegulošajās teritorijās rada papildu slodzi, apgrūtinot satiksmi, un pastiprina<br />
bīstamu situāciju veidošanos.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ziemeļdaļai ļoti svarīgs ir autoceļš P4 Rīga - Ērgļi, kuru ir nepieciešams<br />
rekonstruēt un noklāt ar asfalta segumu, jo liela daļa ceļa ir sliktā stāvoklī. Tas ir ievērojams<br />
šķērslis Suntažu, Ķeipenes, Taurupes un Mazozolu pagasta attīstībai. Līdz 2014. gadam, piesaistot<br />
ERAF finansējumu, plānots rekonstruēt autoceļu P4 no Juglas līdz pagriezienam uz Mazozoliem.<br />
Pašvaldības teritorijā četriem pagastu centriem (Krape, Laubere, Meņģele un Mazozoli) nav<br />
asfaltbetona seguma ceļu sasaistei ar <strong>novada</strong> vai reģiona centru.<br />
Intensīvās tranzīta transporta plūsmas dēļ satiksmes intensitāte uz autoceļa A6 ir ievērojami<br />
lielāka nekā uz citiem autoceļiem, turklāt autotransporta intensitātei bija tendence pieaugt līdz 2008.<br />
gadam, bet 2009. gadā tā ievērojami samazinājās. Posmā Ikšķile - Ogre 2002. gadā diennaktī<br />
fiksētas 12 280 automašīnas, 2008. gadā - 20 154 automašīnas, bet 2009. gadā - 14 899<br />
automašīnas. Posmu Ogre - Ķegums 2002. gadā šķērsoja 9 565 automašīnas, 2008. gadā - 13 538<br />
automašīnas un 2009. gadā 10 423 automašīnas 42 (25. attēls). Līdz 2008. gadam spēcīgi pieauga<br />
intensitāte uz A6 autoceļa, kas daļēji ir skaidrojama tranzītkravu apgrozījumu un automobiļu skaita<br />
vispārēju palielināšanos, daļēji ar iedzīvotāju svārstmigrāciju. Autotransporta plūsma 2009. gadā<br />
posmā Ikšķile - Ogre, salīdzinot ar 2008. gadu, ir samazinājusies par 26 %, bet posmā Ogre -<br />
Ķegums par 23 %. Šādu situāciju izraisīja ekonomikas lejupslīde un iedzīvotāju maksātspējas<br />
samazināšanās.<br />
42 VAS „Latvijas Valsts ceļi” (2010).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 44
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
25. att. Satiksmes intensitāte autoceļa A6 posmos Ikšķile - Ogre un Ogre - Ķegums 43<br />
25000<br />
18818 20154<br />
20000<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
13739 13538<br />
14898<br />
10423<br />
Ikšķile - Ogre<br />
Ogre - Ķegums<br />
0<br />
2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Saskaņā ar VAS „Latvijas Valsts ceļu” statistikas datiem uz valsts 1. un 2. šķiras autoceļiem<br />
satiksmes intensitāte 2008. gadā nepārsniedza 1000 automašīnas diennaktī. Vienīgais posms ar<br />
intensitāti virs 1500 automašīnām diennaktī, bija autoceļš P8 posmā no Suntažiem līdz Mālpilij.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā apdzīvoto vietu satiksmes noslogotību un plūsmu ietekmē arī pašvaldības<br />
teritorijā reģistrēto automašīnu skaits. Automašīnu skaita dinamika pēdējo piecu gadu laikā parādīta<br />
26. attēlā.<br />
26. att. Automobilizācijas līmenis un reģistrēto automašīnu skaits <strong>Ogres</strong> novadā 44<br />
Gads<br />
Automašīnu skaits uz <strong>Ogres</strong> novadā reģistrēto<br />
1000 iedzīvotājiem automašīnu skaits<br />
2005 339 13 285<br />
2006 386 14 929<br />
2007 423 16 434<br />
2008 435 16 967<br />
2009 419 16 377<br />
Par <strong>Ogres</strong> pilsētas ielu tīkla „mugurkaulu” dēvē Rīgas un Daugavpils ielu, kā arī pilsētas<br />
galvenās ielas (Raiņa prospekts, Kalna prospekts, Dārza iela, Austrumu un Karjera iela) ar<br />
savienojumiem starp tām kreisajā un labajā <strong>Ogres</strong> upes krastā. <strong>Ogres</strong> pilsētā beidzas valsts autoceļš<br />
P5 Ulbroka - Ogre, kas palielina satiksmes plūsmu caur pilsētas centru un pār dzelzceļa<br />
pārbrauktuvi.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir 284 ielas, no tām 202 ir Ogrē. Pilsētas teritoriju šķērso piecas tranzītielas<br />
(Brīvības, Tīnūžu, Turkalnes, Rīgas un Daugavpils iela). Ielu tīkla kopējais blīvums (7,26 km/km 2 )<br />
atbilst līdzīga lieluma pilsētu rekomendējošajiem parametriem. Visblīvākais ielu tīkls ir izveidojies<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas centrā.<br />
Viens no galvenajiem trūkumiem saistībā ar ceļu infrastruktūru ir nepietiekamais tiltu skaits<br />
pāri <strong>Ogres</strong> upei, kā rezultātā <strong>Ogres</strong> pilsēta un <strong>Ogres</strong>gala pagasts ir sadalīti divās daļās. Situāciju<br />
sarežģī arī nepietiekamais dzelzceļa šķērsošanas vietu skaits. Savukārt Suntažu ciemā vienīgais<br />
43 VAS „Latvijas Valsts ceļi” (2010)<br />
44 CSDD Transportlīdzekļu sadalījums pa pilsētām un pagastiem (2010)<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 45
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
autotransporta un gājēju tilts pāri Mazajai Juglai ir fiziski nolietojies un atrodas avārijas stāvoklī,<br />
brauktuves daļa ir sašaurināta un gājējiem paredzētā daļa nobrukusi. Īpaši bīstama situācija uz šī<br />
tilta veidojas mācību gada laikā.<br />
Autostāvvietu trūkums ir viena no apdzīvoto vietu kopējām problēmām. <strong>Ogres</strong> pilsētas<br />
centrālajā daļā ar vietām garāžās un maksas autostāvvietās nodrošināti tikai 50% no visiem<br />
automobiļiem. 45 Līdzīga situācija izveidojusies arī pārējās lielākajās apdzīvotajās vietās – trūkst<br />
autostāvvietu pie daudzdzīvokļu mājām un sabiedriskas nozīmes objektiem.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>novada</strong> apdzīvotajās vietās kā viena no problēmām ir arī ietvju trūkums gar<br />
ielām un ceļiem. Pilsētas teritorijā ietvju nav galvenokārt privātmāju apbūves teritorijās.<br />
Madlienas ciemā ir ievērojamas satiksmes drošības problēmas, jo nav gājēju ietvju, tāpēc<br />
iedzīvotāji pārvietojas pa autoceļu vai ielu braucamo daļu vai nomali. Nav stāvlaukumu pie<br />
daudzdzīvokļu mājām, tāpēc automašīnas novieto jau tā šauro ielu malās, kas apgrūtina gājēju un<br />
transporta pārvietošanos un ierobežo redzamību. Nav apzīmētu gājēju pāreju uz valsts autoceļiem<br />
P32 un V977 pie autoostas 46 . Arī Ciemupes teritorijā gar valsts galveno autoceļu A6 nav gājēju<br />
celiņa 47 . Līdzīga situācija vērojama arī pārējos ciemos.<br />
Izbūvēto ietvju vai kājāmgājēju celiņu garums pēdējo gadu laikā ir pieaudzis <strong>Ogres</strong> pilsētā,<br />
piemēram, ietves Brīvības ielas posmā no Kranciema ielas līdz Suntažu ielai, Meža prospektā,<br />
Rīgas un Daugavpils ielā. Meņģeles ciemā 2009. gadā realizēts projekts, kā rezultātā uzlabota<br />
gājēju drošība. <strong>Ogres</strong>gala ciemā Liepu ielā ierīkota gājēju ietve un veloceliņš, novēršot iedzīvotāju<br />
pārvietošanos pa braucamās daļas malu. Turpretī citos apdzīvoto vietu centros, kurus šķērso<br />
reģionālas vai vietējas nozīmes autoceļi (piemēram, Suntaži, Madliena, Mazozoli, Ķeipene u.c.),<br />
praktiski nav veikti pasākumi gājēju un satiksmes drošības paaugstināšanai.<br />
Valsts un pašvaldības ceļu infrastruktūru papildina privātpersonu īpašumā esošie ceļi un meža<br />
ceļi. Atsevišķos gadījumos pašvaldības ceļu sarakstos iekļauti ceļi, kuri reāli dabā neeksistē vai pēc<br />
būtības pieskaitāmi māju ceļiem. Kopēja problēma ir tā, ka daļa pašvaldības ceļu zemesgrāmatās<br />
reģistrēti kā ceļu servitūti, un tas nākotnē var apdraudēt pašvaldības ceļu infrastruktūras attīstību.<br />
Daļa <strong>Ogres</strong> pilsētas ielu un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> autoceļu ir avārijas stāvoklī. Autoceļu<br />
neapmierinošās kvalitātes pamatā ir nepietiekamais finansējums. 2009. gadā no valsts piešķirtās<br />
mērķdotācijas autoceļu (ielu) uzturēšanai novadā izlietoti 416 077 LVL, bet no pašvaldības budžeta<br />
- 229 141 LVL.<br />
Svarīga satiksmes infrastruktūras daļa ir hidrotehniskās būves, kuru uzturēšana iepriekšējos<br />
gados bijusi apgrūtināta. Nekoptie sāngrāvji, bojātās caurtekas, meliorācijas sistēmu un aku<br />
aizsērējumi īpašas problēmas rada sniega kušanas un stipru nokrišņu laikā, kad būtiski pasliktinās<br />
satiksmes drošība uz ceļiem un kvalitāte.<br />
Satiksmes infrastruktūras objektiem ir liela ietekme uz vides kvalitāti. Mobilie piesārņojuma<br />
avoti ir automašīnas un dzelzceļa sastāvi, bet, tā kā gaisa piesārņojuma mērījumi <strong>Ogres</strong> novadā nav<br />
veikti, tad nav iespējams objektīvi raksturot to radīto apkārtējās vides piesārņojumu. Pieaugot<br />
satiksmes intensitātei uz valsts galvenajiem autoceļiem, būtu nepieciešams uzsākt piesārņojuma<br />
līmeņa mērījumus vismaz pilsētas teritorijā. Lauku teritorijā papildu gaisa piesārņojumu rada<br />
putekļi.<br />
1.4.1.2. Dzelzceļš<br />
<strong>Ogres</strong> novadu 12 km garumā šķērso dzelzceļa maģistrāle Rīga - Daugavpils – Indra - valsts<br />
robeža, šī līnija ir elektrificēta, un to izmanto pasažieru un kravu pārvadājumiem. Joslā gar<br />
dzelzceļu tranzītkravu pārvadājumi ar dīzeļlokomotīvēm rada paaugstinātu piesārņojuma un trokšņu<br />
līmeni.<br />
45 SIA „Imink” (2002). <strong>Ogres</strong> pilsētas teritorijas plānojuma. Transporta shēma. Rīga. 8.lpp.<br />
46 Pēc Madlienas pagasta pārvaldes sniegtās informācijas<br />
47 Pēc <strong>Ogres</strong>gala pārvaldes sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 46
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Novada ziemeļdaļu šķērso dzelzceļa līnija Rīga - Ērgļi, kuras garums pašvaldības teritorijā ir<br />
39,2 km. Tās sliežu demontāža uzsākta 2009. gadā.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir 6 dzelzceļa pārbrauktuves, kurās visi autoceļi ir vienā līmenī ar sliežu ceļu.<br />
Nepietiekamais dzelzceļa šķērsošanas vietu skaits <strong>Ogres</strong> pilsētā ir nozīmīga satiksmes organizācijas<br />
problēma, jo dzelzceļa kustības intensitāte apgrūtina autotransporta kustību, radot sastrēgumus.<br />
Joprojām aktuāla ir gājēju drošība dzelzceļa šķērsošanas vietās, jo īpaši <strong>Ogres</strong> pilsētā, kurā ir tikai<br />
viens gājēju tunelis.<br />
VAS „Latvijas Dzelzceļš” sastādītais kustības grafiks liecina, ka diennaktī caur <strong>Ogres</strong> staciju<br />
izbrauc ap 90 pasažieru un 55 kravas vilcienu sastāvu (27. attēls).<br />
27. attēls <strong>Ogres</strong> stacijai caurbraukušo vilcienu sastāvu skaits 48<br />
Vilcienu sastāvs 2006. gads 2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Pasažieru vilcienu sastāvi<br />
(elektrovilcieni, dīzeļvilcieni un<br />
88 88 90 91<br />
starptautiskie vilcieni)<br />
Kravas vilcienu sastāvi 55 54 54 56<br />
KOPĀ: 143 142 144 147<br />
Dzelzceļa pasažieru pārvadājumi apskatīti sadaļā par sabiedrisko transportu.<br />
1.4.1.3. Velotransports<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā trūkst veloceliņu, it sevišķi tas jūtams svarīgākajās velosipēdistu<br />
kustības trasēs, kas savieno dzīvojamos kvartālus ar darba vietām, skolām, sabiedriskajām un<br />
atpūtas vietām. Līdz 2010. gadam <strong>Ogres</strong> novadā veloceliņi izveidoti tikai <strong>Ogres</strong>gala ciemā, Liepu<br />
ielā un <strong>Ogres</strong> pilsētā - Brīvības ielas skvērā, Pļavas ielā, Bērzu alejā, Krasta ielā, Rīgas un<br />
Daugavpils ielas posmos, Brīvības ielā no Kranciema ielas līdz Suntažu ielai. Veloceliņu izbūve<br />
turpmāk plānota vairākās citās pilsētas ielās, veicot ielu rekonstrukciju.<br />
Pagastu ciemos nav izbūvētu veloceliņu, tomēr perspektīvā jāapsver to būvniecība, lai<br />
veicinātu lauku teritoriju attīstību un paplašinātu tūrisma iespējas.<br />
Pie <strong>novada</strong> izglītības iestādēm un publiskajām vietām pakāpeniski turpinās velonovietņu<br />
izveidošana.<br />
2010. gadā pārrobežu sadarbības <strong>programma</strong>s projekta „Ar velo pa Vidzemi un<br />
Dienvidigauniju” projekta ietvaros (maršruts šķērso Suntažu, Lauberes, Madlienas, Ķeipenes,<br />
Taurupes un Mazozolu pagasta teritorijas), veikta informācijas stendu, velonovietņu un atpūtas<br />
vietu ierīkošana.<br />
Informācija par perspektīvo veloceliņa maršrutu iekļauta dabas parka „<strong>Ogres</strong> ieleja” dabas<br />
aizsardzības plānā.<br />
1.4.1.4. Sabiedriskais transports<br />
Sabiedriskā autotransporta pakalpojumus <strong>Ogres</strong> novadā nodrošina SIA “<strong>Ogres</strong> autobuss”<br />
(viens no kapitāldaļu turētājiem ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība), A/S „Nordeka”, A/S „Rīgas<br />
taksometru parks”, A/S „Cata”. Pasažieru autobusu kustības intensitāte novadā pakāpeniski pieauga<br />
līdz 2008. gadam, bet kopš 2009. gada tā ir samazinājusies.<br />
48 „Latvijas Dzelzceļš” (2007.,2008., 2009., 2010.).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 47
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas teritorijā pasažieru autobusi regulāri kursē 6 maršrutos. Kopējais pārvadāto<br />
pasažieru skaits pilsētas teritorijā 2009. gadā bija 797 tūkst.(28. attēls), kas ir par 23,3% mazāk<br />
nekā 2008. gadā. Kopējais pārvadāto pasažieru skaits <strong>novada</strong> teritorijā atspoguļots 29. attēlā.<br />
28. att. <strong>Ogres</strong> pilsētas teritorijā pārvadāto<br />
autotransporta pasažieru skaits<br />
1200000<br />
1000000<br />
800000<br />
600000<br />
400000<br />
200000<br />
0<br />
982698 1039829<br />
797556<br />
2007.gads 2008.gads 2009.gads<br />
29. att. Autotransporta pasažieru pārvadājumi<br />
starp apdzīvotajām vietām pašvaldības<br />
teritorijā<br />
330000<br />
320000<br />
310000<br />
300000<br />
290000<br />
280000<br />
270000<br />
260000<br />
250000<br />
308957<br />
323516<br />
276407<br />
2007.gads 2008.gads 2009.gads<br />
Pasažieru skaita samazināšanās izskaidrojama ne tikai ar iedzīvotāju maksātspējas<br />
samazināšanos un bezdarba pieaugumu, bet arī ar autopārvadātāju finansiālajām problēmām. Tās<br />
izriet arī no valsts politikas pasažieru pārvadāšanā, līdz ar to vairāki autobusu maršruti ir slēgti.<br />
Joprojām aktuāls jautājums ir vājā pasažieru pārvadājumu koordinācija starp dažādiem<br />
pārvadātājiem un pasažieru pārvadājumu veidiem (nav saskaņoti autobusu kustības saraksti ar<br />
vilcienu un tālsatiksmes autobusu kustības sarakstiem), kā rezultātā sabiedriskā transporta kustība<br />
ne vienmēr atbilst iedzīvotāju vajadzībām. 2009. gadā pasliktinājušās, īpaši pagastu iedzīvotājiem,<br />
pārvietošanās iespējas ar sabiedrisko transportu, kā arī reģiona, <strong>novada</strong> un pagastu centru<br />
sasniedzamība. Nedaudz labāka situācija veidojas mācību gada laikā, kad kursē autobusi, kas<br />
pamatā nodrošina skolēnu nokļūšanu no mājām līdz skolai un atpakaļ. Plānojot pasažieru<br />
pārvadājumus, nav ņemtas vērā arī uzņēmumos strādājošo vajadzības, kā rezultātā uzņēmumiem<br />
nereti jānodarbojas ar darbinieku pārvadāšanu.<br />
Maršrutā Ogre - Rīga sabiedriskā autotransporta pakalpojumus nodrošina A/S „Nordeka” un<br />
A/S „Rīgas taksometru parks”, bet SIA “<strong>Ogres</strong> autobuss” pēc 2009. gada vairs nenodrošina<br />
sabiedriskā transporta pakalpojumus ārpus bijušā <strong>Ogres</strong> rajona robežām. Šajā maršrutā joprojām<br />
ievērojams ir pārvadāto pasažieru skaits, 2009. gadā tas bija 507 551. Rīgas plānošanas reģiona<br />
iekšējā maršrutā Ogre - Sigulda, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus reizi dienā, 2009. gadā<br />
apkalpoti 20,7 tūkst. pasažieru, kas ir par 38 % mazāks nekā 2007. gadā. Pasažieru pārvadājumi<br />
ārpus <strong>novada</strong> robežām nodrošināti arī maršrutos Rīga - Ērgļi un Aizkraukle - Sigulda.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā izveidoti 13 iekšējie autobusu maršruti, kuri nodrošina pagastu centru<br />
savstarpēju sasniedzamību un saikni ar <strong>Ogres</strong> pilsētu. Pašvaldības teritorijā 2009. gadā pārvadāti<br />
294 407 pasažieri, salīdzinājumā ar 2008. gadu pārvadājumu apjoms ir samazinājies par 47 109<br />
pasažieriem, bet salīdzinājumā ar 2007. gadu par 14 550 pasažieriem.<br />
Lielākās problēmas sabiedriskā transporta uzturēšanai rada nekvalitatīvie ceļi <strong>novada</strong><br />
teritorijā, kas sadārdzina autobusu ekspluatāciju un palielina izmaksas, kā arī augošās un svārstīgās<br />
resursu, tai skaitā degvielas, cenas, kas sadārdzina satiksmes pārvadājumus.<br />
Pasažieru pārvadājumus pa dzelzceļu organizē „Latvijas Dzelzceļš”, un dzelzceļa<br />
pasažieru pārvadājumi galvenokārt notiek virzienā Ogre - Rīga, bet mazāk virzienā Ogre -<br />
Lielvārde. Atbilstoši „Latvijas Dzelzceļa” datiem, pasažieru skaits <strong>Ogres</strong> novadā regulāri ir<br />
pieaudzis līdz 2007. gadam, bet pēc tam samazinājies. Piemēram, stacijā „Ciemupe” 2009. gadā<br />
izkāpušo un iekāpušo pasažieru skaits, salīdzinot ar 2005. gadu, ir samazinājies par 19,2 tūkst.,<br />
stacijā „Pārogre” par 46 tūkst., stacijā „Jaunogre” par 158,9 tūkst., stacijā „Ogre” par 316,5 tūkst.<br />
pasažieru. 2009. gadā iekāpušo un izkāpušo pasažieru skaits <strong>novada</strong> stacijās bija 2,23 miljoni, to<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 48
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
skaits no 2005. līdz 2009. gadam ir samazinājies par 19,5%. Dzelzceļa pasažieru skaita dinamika<br />
parādīta 30. attēlā.<br />
30. att. Izkāpušo un iekāpušo pasažieru skaits <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dzelzceļa stacijās 49<br />
2009.gads<br />
1091245<br />
1141184<br />
2008.gads<br />
1398026<br />
1379366<br />
2007.gads<br />
1440290<br />
1404116<br />
0 500000 1000000 1500000 2000000<br />
Iekāpušie pasažieri<br />
Izkāpušie pasažieri<br />
Esošajam dzelzceļa transportam ir savi trūkumi - lēna ritošā sastāva kustība, tā zemā kvalitāte,<br />
tehniskais un morālais nolietojums, kā arī nepiemērotība cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. Jāatzīmē,<br />
ka 2007. - 2016. gadam paredzēts nomainīt visus elektrovilcienu sastāvus un daļēji dīzeļvilcienu<br />
sastāvus. Dzelzceļa infrastruktūras sakārtošanai piesaistīti līdzekļi gan no ES līdzekļu fondiem<br />
(Kohēzijas fonds), gan no valsts budžeta kā projektu līdzfinansējums, gan no dzelzceļa fonda.<br />
Pasažieru vilcienu modernizācijai plānots piesaistīt arī ERAF līdzekļus.<br />
1.4.2. SAKARU KOMUNIKĀCIJAS UN INFORMATIZĀCIJA<br />
<strong>Ogres</strong> novadā telekomunikāciju nodrošina fiksēto un mobilo tīklu infrastruktūra. <strong>Ogres</strong><br />
novadā fiksēto telefonsakaru nodrošinātājs ir SIA „Lattelecom”. Jānorāda, ka šā veida telefona<br />
sakari nav pieejami daudziem lauku iedzīvotājiem, sevišķi raksturīgi tas ir <strong>novada</strong> austrumu daļai,<br />
vai arī sniegtā pakalpojuma kvalitāte nav apmierinoša.<br />
Pēdējo gadu laikā fiksēto telefonu abonementu skaits palicis bez lielām izmaiņām, bet arvien<br />
vairāk cilvēku izvēlas mobilo sakaru operatoru pakalpojumus. Latvijā mobilo tālruņu abonementu<br />
skaits (izmantojot statistiku no SIA „Latvijas Mobilais Telefons” un SIA „Tele 2”) 2004. gadā<br />
beigās bija 1,53 miljoni, bet 2010. gada sākumā tas bija sasniedzis jau aptuveni 2,15 miljoni, kas<br />
norāda uz līdzīgu abonementu skaita pieauguma tendenci <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotāju vidū. Latvijā un<br />
arī <strong>novada</strong> teritorijā darbojas trīs mobilo telekomunikāciju tīklu operatori - SIA „Tele 2”, SIA<br />
„Latvijas Mobilais Telefons” un SIA „Bite Latvija”, tomēr ne visu minēto operatoru pakalpojumu<br />
kvalitāte visā pašvaldības teritorijā ir vienlīdz augsta.<br />
Mobilo sakaru tīklu pārklājums nosedz apmēram 98% <strong>novada</strong> teritorijas. Mobilo sakaru<br />
pakalpojumi ir nodrošināti pašvaldības administratīvajā centrā un visos pagastu centros. Mobilo<br />
sakaru tīklu infrastruktūras uzlabojumi plānoti vietās, kur tīklu pārklājums nav pietiekams. SIA<br />
„Latvijas Mobilais Telefons” plāno uzbūvēt sakaru torni Ķeipenes pagastā, bet SIA „Bite Latvija” -<br />
Taurupes un <strong>Ogres</strong>gala pagastā.<br />
Pasta pakalpojumus <strong>Ogres</strong> novadā nodrošina VAS „Latvijas Pasts” 11 pasta nodaļas, divas<br />
no tām atrodas <strong>Ogres</strong> pilsētā, bet katra pagasta centrā pa vienai pasta nodaļai, kuras apkalpo sava<br />
pagasta teritorijas iedzīvotājus un iestādes. Pasta nodaļu saglabāšana ir atkarīga no to rentabilitātes,<br />
49<br />
AS „Latvijas Dzelzceļš” (2010).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 49
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
klientu plūsmas, nodaļu darbības rādītājiem un ģeogrāfiskā novietojuma, kā arī valsts ekonomiskās<br />
attīstības tendencēm<br />
Iedzīvotāju datorprasmes un interneta pieejamība uzņēmumos, organizācijās ir būtisks<br />
mūsdienu sociālekonomiskās attīstības faktors un labklājības rādītājs.<br />
Informāciju tehnoloģiju attīstībai <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldībās vienmēr bijusi pievērsta liela<br />
uzmanība, un datorizācijas līmenis ir vērtējams kā salīdzinoši augsts, jo īpaši <strong>Ogres</strong> pilsētā.<br />
Interneta pakalpojumu pieejamība <strong>Ogres</strong> novadā ir liela, taču kopējais abonementu skaits nav<br />
zināms.<br />
<strong>Ogres</strong> rajona pašvaldības un vietējo pašvaldību mērķtiecīgie ieguldījumi informatizācijas<br />
procesa attīstībā pēdējā desmitgadē un to aktīva dalība dažāda mēroga projektos ir nodrošinājuši<br />
strauju interneta lietotāju skaita pieaugumu. Iedzīvotājiem ir pieejams kvalitatīvs bezmaksas<br />
interneta pieslēgums bibliotēkās, arī skolās ir nodrošināts stabils un ātrdarbīgs interneta pieslēgums.<br />
Ar pieeju internetam ir nodrošinātas visas pašvaldības iestādes un struktūrvienības. Bijušā <strong>Ogres</strong><br />
rajona teritorijā <strong>novada</strong> lielākajās apdzīvotajās vietās par ES Struktūrfondu līdzekļiem ir izveidoti<br />
publiskie interneta pieejas punkti, taču to izmantošana ir atkarīga no kopējā interneta pieslēguma<br />
vietu skaita.<br />
Mājsaimniecībām un iestādēm pieejamais interneta ātrums <strong>Ogres</strong> novadā svārstās no 2<br />
Mbit/sek līdz 10 Mbit/sek. Nozīmīgākie interneta pakalpojumu nodrošinātāji novadā ir SIA<br />
„Lattelecom”, SIA „GP Systems”, <strong>Ogres</strong> Interneta Centrs, SIA „Triatel”, SIA „I-Nets”, u.c.<br />
Kopš 1996. gada Ogrē darbojas <strong>Ogres</strong> Interneta Centrs (turpmāk - OIC), kas pamatā apkalpo<br />
bijušā <strong>Ogres</strong> rajona teritoriju, tai skaitā daļu pašvaldības iestāžu. Nozīmīgākais projekts, kura<br />
realizācijā <strong>Ogres</strong> rajonā iesaistījās OIC, bija <strong>Ogres</strong> rajona PVISC (pašvaldību vienotā<br />
informatizācijas sistēmas centrs) izveidošana, bet iestāde līdz ar <strong>Ogres</strong> rajona reorganizāciju<br />
darbību pārtrauca. Tā vietā ir izveidojusies biedrība „Attīstības un Inovāciju mācības centrs”, kas<br />
turpina inovatīvas, uz zināšanām balstītas uzņēmējdarbības attīstību un moderno izglītības<br />
tehnoloģiju apmācību metožu ieviešanu un izmantošanu, sekmējot indivīdu un sabiedrības<br />
profesionālo kapacitāti, kvalifikāciju, konkurētspēju un sadarbību.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldībai kopš 2008. gada ir izveidota sava oficiālā mājas lapa<br />
www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv, kas nodrošina informācijas sniegšanu pašvaldības iedzīvotājiem un citiem<br />
interesentiem. Tajā pieejama informāciju par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldību, tās iestādēm un<br />
struktūrvienībām, kā arī plānotajām un veiktajām aktivitātēm. Mājas lapā iedzīvotājiem ir<br />
pieejamas pašvaldības izveidotās veidlapas iesniegumu sagatavošanai. Pēc ATR pabeigšanas un<br />
jaunā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> izveidošanas aktualizējies jautājums par mājas lapas pilnveidošanu atbilstoši<br />
jaunajai <strong>novada</strong> teritoriālajai struktūrai un e - pakalpojumu pakāpeniskai ieviešanai.<br />
1.4.3. ENERĢĒTIKAS INFRASTRUKTŪRA<br />
1.4.3.1. Elektroapgāde<br />
Elektroenerģijas sadales pakalpojumus un elektroenerģijas piegādi <strong>Ogres</strong> novadā nodrošina<br />
AS „Latvenergo” meitassabiedrība AS „Sadales tīkls”, kuru pārziņā ir 20 kV un zemāka sprieguma<br />
elektropārvades līnijas. AS „Augstsprieguma tīkls” pārziņā ir 330 kV (37 km garumā) un 110 kV<br />
(29 km garumā) elektropārvades līnijas.<br />
Elektroapgādes jomā <strong>Ogres</strong> novadā ir salīdzinoši laba situācija - ir labs tīkla pārklājums,<br />
gandrīz pilnībā visām apdzīvotām vietām ir nodrošināta elektrības padeve. Pašvaldības teritorijā<br />
astoņām dzīvojamajām mājām (Lauberes pagastā - 3, Ķeipenes pagastā - 3, Meņģeles un Suntažu<br />
pagastos pa vienai) un <strong>Ogres</strong>gala pagastā esošajām ēkām dārzkopības sabiedrībā „Kooperators” nav<br />
nodrošināta elektrības padeve. 50<br />
Sadales tīkla elektropārvades līnijas <strong>novada</strong> teritorijā ir daļēji novecojušas, tādēļ nepieciešams<br />
veikt esošo tīklu rekonstrukciju un samazināt gaisa elektropārvades tīklu īpatsvaru apdzīvotās<br />
50 Pēc pagastu pārvalžu sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 50
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
vietās. Tādējādi samazinātos drošības riski avāriju vai dabas stihiju rezultātā, kā arī rastos<br />
labvēlīgāki apstākļi uzņēmējdarbības attīstībai <strong>novada</strong> teritorijā.<br />
Perspektīvā jāizanalizē iespējamā jaudu palielināšana esošajām un plānotajām rūpniecības<br />
zonām. Ikdienā problēmas rada īslaicīgie elektroenerģijas pārrāvumi, pagājušā gadsimta 60. - 80.<br />
gados celtajās daudzdzīvokļu mājās esošie kabeļi neatbilst mūsdienās nepieciešamajai slodzei.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> lielākais elektroenerģijas patērētājs ir <strong>Ogres</strong> pilsēta, kurā atrodas lielākie<br />
rūpniecības uzņēmumi. Lielākie elektroenerģijas patērētāji pagastu teritorijās ir lauksaimnieciskās<br />
ražošanas un pārstrādes uzņēmumi, kokzāģētavas, kaltes un citi objekti.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā un apdzīvotajās vietās virs 200 iedzīvotājiem nodrošināts ielu apgaismojums ar<br />
gāzizlādes lampām, tomēr nepieciešams uzlabot ielu apgaismojuma tīklu kvalitāti un samazināt<br />
patērēto enerģiju. Pašvaldībā lielākais elektroenerģijas patērētājs ir komunālā saimniecība.<br />
Ogrē darbojas koģenerācijas stacija - uzņēmums SIA „Elektro bizness”, kas siltuma un<br />
elektrības ražošanai izmanto 16 iekārtas, kuru kopējā jauda ir 7,38 MW. Kā kurināmais tiek<br />
izmantota dabasgāze. Uzņēmums sadarbojas ar p/a „Mālkalne”, lai papildus nodrošinātu<br />
siltumenerģijas piegādi <strong>Ogres</strong> pilsētai. Arī Suntažos, Lauberē un Mazozolos iecerēts būvēt neliela<br />
apjoma koģenerācijas stacijas.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā ir divas mazās hidroelektrostacijas, kas atrodas uz <strong>Ogres</strong> upes, -<br />
Vec<strong>ogres</strong> HES Mazozolu pagastā (uz robežas ar Sausnējas pagastu Ērgļu novadā) ar kopējo jaudu<br />
180 kW un <strong>Ogres</strong> HES Ogrē ar jaudu 639 kW. Jaunu hidroelektrostciju būvniecība uz <strong>Ogres</strong> upes<br />
nav plānota, to nepieļauj arī dabas parka „<strong>Ogres</strong> ieleja” dabas aizsardzības plāns un normatīvie akti.<br />
1.4.3.2.Siltumapgāde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldībā pēdējo desmit gadu laikā ir noritējusi centralizētās siltumapgādes<br />
sistēmu modernizācija, kas veicinājusi patērētā kurināmā un gaisa piesārņojuma apjomu<br />
samazinājumu.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā patērē dažāda veida kurināmo. <strong>Ogres</strong> pilsētā izmanto dabasgāzi, jo pilsētu<br />
šķērso maģistrālais gāzes vads Rīga - Daugavpils, bet pārējā pašvaldības daļā salīdzinoši daudz<br />
lieto koksni, pamatā apaļkoku vai šķeldas, kā arī granulas. Akmeņogļu patēriņš ir stabils, tās lieto<br />
privātmāju iedzīvotāji un citi patērētāji, kuriem ir kurtuves cietajam kurināmajam, un to kurināšana<br />
ar malku nav pietiekami efektīva. Citviet gāzes vai šķidrā kurināmā izmantošanai nepieciešamās<br />
investīcijas nav ekonomiski pietiekami pamatotas vai pieejamas.<br />
Centralizēto siltumapgādi <strong>Ogres</strong> pilsētā nodrošina p/a „Mālkalne”, un siltumapgādes sistēmas<br />
ir salīdzinoši labā stāvoklī. Ogrē ir desmit mūsdienu prasībām atbilstošas katlumājas, kas gada laikā<br />
realizē ap 100 000 MWh. Siltuma zudumi sistēmā svārstās ap 18 %. Kopējā apkurināmā platība<br />
Ogrē ir apmēram 350 000 m 2 . Daudzdzīvokļu mājām ir uzstādīti siltuma piegādes regulēšanas<br />
mezgli, ir izstrādāti tipveida ēku siltināšanas projekti, un aptuveni 40 % no tīklu kopējā garuma<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā ir atjaunoti. Ir veikta divu lielāko <strong>Ogres</strong> katlu māju savienošana, šim nolūkam ir<br />
izbūvēta siltumtrase zem dzelzceļa, kas veicina siltumapgādes piegādes drošību un padevi abās<br />
pilsētas daļās. <strong>Ogres</strong> pilsētā centralizētai siltumapgādei pievienoti galvenokārt daudzstāvu<br />
daudzdzīvokļu māju rajoni un atsevišķas daudzdzīvokļu ēkas, kopumā ap 7276 mājsaimniecību, kā<br />
arī pašvaldības iestādes. Kopējais siltumtrašu garums pilsētā ir ap 25 km.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā vēl nepieciešams atjaunot ap 60 % siltumtīklu un risināt jautājumu par<br />
individuālās apbūves teritoriju pieslēgšanu centralizētajai siltumapgādes sistēmai (vai centralizētas<br />
gāzes piegādes sistēmai), tādējādi nodrošinot gan iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanos, gan<br />
samazinot kopējo gaisa piesārņojumu, gan arī paaugstinot drošību.<br />
Lauku apdzīvotajās vietās kopējais tīklu garums ir ap 7,4 km, <strong>Ogres</strong>gala, Krapes un Mazozolu<br />
pagastos nav centralizētās siltumapgādes. Daļēja siltumapgādes sistēmu rekonstrukcija, tai skaitā<br />
katlumāju rekonstrukcija, veikta vairākās lielākajās apdzīvotajās vietās - Suntažos, Madlienā,<br />
Lauberē, Ķeipenē, Taurupē, bet vēl nepieciešams rekonstruēt lielāko daļu siltumtīklu, kas ir<br />
neapmierinošā stāvoklī. Kopējais rekonstruējamais siltumtrašu garums <strong>novada</strong> pagastos ir ap 4 km.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 51
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Lauberes bērnunams un vispārējā tipa pansionāts „Madliena” izmanto alternatīvo<br />
siltumenerģiju - tā saukto zemes siltumu.<br />
Kā riska faktors jāatzīmē gāzes un cita veida kurināmā kopēja cenu paaugstināšanās, kā<br />
rezultātā var samazināties daļas iedzīvotāju pakalpojuma pirktspēja un veidoties pakalpojuma<br />
sniedzēju nespēja norēķināties par piegādātajiem kurināmā resursiem.<br />
1.4.3.3. Gāzes apgāde<br />
<strong>Ogres</strong> novadu šķērso maģistrālais gāzes vads Daugavpils - Rīga, no kura izbūvēti atzari, kas<br />
veido gāzes apgādes tīklu apdzīvotajās vietās. Tā tālāka attīstība ir noteikta saskaņā ar AS „Latvijas<br />
gāze” attīstības plāniem un reālajām iespējām. <strong>Ogres</strong> novadā aptuvenais gāzes vadu kopējais<br />
garums ir 47 km.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā gāzes apgādes pieslēgums ir pieejams aptuveni pusei iedzīvotāju, tomēr lielākā<br />
daļa pilsētas individuālo privātmāju ir bez gāzes pieslēguma. Visas <strong>Ogres</strong> pilsētas katlumājas ir<br />
nodrošinātas ar atbilstošiem gāzes vadu pieslēgumiem, lai nodrošinātu siltumapgādi.<br />
No lauku apdzīvotām vietām dabas gāzes pieslēgums ir <strong>Ogres</strong>galā, bet citos pagastos izmanto<br />
sašķidrināto gāzi. Madlienā, Suntažos un Lauberē ir centralizētas sašķidrinātās gāzes apgādes<br />
sistēmas, kas nodrošina ar gāzi daļu no daudzdzīvokļu mājām.<br />
A/S „Agroprojekts” pēc A/S „Latvijas gāze” pasūtījuma 2002. gadā izstrādāja gāzes apgādes<br />
shēmas korekciju, kurā norādīti esošie un perspektīvie gāzes apgādes tīkli <strong>Ogres</strong> pilsētā, <strong>Ogres</strong>galā<br />
un Ciemupē turpmākajiem 20 gadiem.<br />
1.4.4. VIDES INFRASTRUKTŪRA<br />
1.4.4.1. Ūdensapgāde<br />
<strong>Ogres</strong> novadā nav vienota ūdenssaimniecības apsaimniekotāja, kā tas bija pirms jaunā <strong>novada</strong><br />
izveidošanas 2009. gadā. Ūdenssaimniecības pakalpojumus <strong>Ogres</strong> novadā nodrošina vairākas<br />
iestādes:<br />
1) p/a „Mālkalne” (<strong>Ogres</strong> pilsēta un <strong>Ogres</strong>gala pagasts);<br />
2) p/a „Rosme” (Suntažu pagasts);<br />
3) Lauberes pagasta pārvaldes struktūrvienība “Sarma”;<br />
4) Madlienas komunālo pakalpojumu iestāde „ABZA”.<br />
Pārējos pagastos ūdenssaimniecības infrastruktūru apsaimnieko un pakalpojumus patērētājiem<br />
sniedz pagastu pārvaldes. Skaitliski nedaudz ir uzņēmumu vai privātpersonu, ar kurām pašvaldība ir<br />
noslēgusi līgumus par konkrētu darbu veikšanu ūdensapgādes nodrošināšanā.<br />
LR Vides ministrija iesaka novados organizēt pārskatāmu un efektīvu institucionālo struktūru<br />
ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanai. Stratēģiski un finansiāli optimālākais risinājums būtu<br />
novadā izveidot vienu ūdenssaimniecības sabiedriskā pakalpojumu sniedzēju - pašvaldības<br />
kapitālsabiedrību. 51<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotāju ūdensapgādi nodrošina no pazemes saldūdens avotiem. Kopējais<br />
ūdens patēriņš <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā 2010. gadā bija apmēram 3,2 tūkst. m 3 /diennaktī.<br />
Lielākais dzeramā ūdens patērētājs ir <strong>Ogres</strong> pilsēta, kas izlieto ap 75% no kopējā patērētā<br />
ūdens daudzuma novadā. Ogrē ir vairāk nekā 90 ekspluatācijas urbumu un liels skaits individuālo<br />
aku. Centralizētai ūdensapgādei paredzēto ūdeni, ar kuru apgādā <strong>Ogres</strong> pilsētu, iegūst no 19 ap 160<br />
līdz 180 m dziļām artēziskajām akām. Visu aku ūdeņi atbilst dzeramā ūdens kvalitātes prasībām,<br />
izņemot paaugstināto dzelzs saturu. Centralizēta ūdensapgāde ir pieejama 85% pilsētas iedzīvotāju.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētu ar dzeramo ūdeni nodrošina viena galvenā un 5 lokālās apgādes sistēmas. Saskaņā ar<br />
p/a „Mālkalne” datiem apmēram 57% pilsētas iedzīvotāju izmanto galvenās ūdensapgādes sistēmas<br />
piegādāto ūdeni, bet pārējie iedzīvotāji - lokālās ūdensapgādes sistēmas ūdeni. Iedzīvotāji, kam nav<br />
51 LR Vides ministrija, 2010.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 52
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
pieejams ūdens no centralizētās ūdensapgādes sistēmas, to iegūst no dažāda dziļuma privātām<br />
akām.<br />
Ūdens ieguves apjomi no pazemes ūdens avotiem <strong>Ogres</strong> novadā saskaņā ar valsts statistikas<br />
pārskata „Nr.2 - Ūdens” 52 datiem pēdējo deviņu gadu laikā praktiski nav mainījušies. Sadzīves<br />
vajadzībām lieto tikai pazemes ūdeņus, savukārt virszemes ūdeni izmanto ražošanas vajadzībām.<br />
Dzeramā ūdens kvalitāte ūdensapgādes tīklos, kurus apkalpo pašvaldības uzņēmumi, atbilst<br />
normatīvo aktu prasībām, izņemot paaugstinātu dzelzs saturu un duļķainību. Latvijā dzeramajam<br />
ūdenim ir raksturīga paaugstināta dzelzs koncentrācija - 2008. gadā tikai aptuveni 50 % no<br />
Sabiedrības veselības aģentūras pārbaudītajos ūdens paraugos dzelzs saturs bija mazāks par 0,2<br />
mg/l, kas atbilst normatīvajos aktos noteiktai kvalitātes normai.<br />
Dzeramo ūdeni iegūst arī no pazemes ūdeņiem, kuros var būt dabīgi paaugstināts dzelzs,<br />
amonija, sulfātu, hlorīdu un mangāna saturs, dzeramajā ūdenī šo savienojumu koncentrācija nereti<br />
pārsniedz normatīvajos aktos noteikto maksimāli pieļaujamo normu. Veselības ministrijas sniegtā<br />
informācija liecina, ka pazeminātas nekaitīguma un kvalitātes prasības ir noteiktas 12 ūdens<br />
ņemšanas vietām.<br />
Pagastu teritorijās padomju gados izbūvēja centralizētās ūdensapgādes sistēmas ne tikai<br />
lielākajās apdzīvotajās vietās, bet arī tā saukto brigāžu centros, kuros blakus lauksaimnieciskās<br />
ražošanas objektiem un daudzdzīvokļu mājām bija izvietojušies arī citi ūdens patērētāji (pasts,<br />
ēdnīca, veikals u.c.). Pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas, kolhozu privatizācijas un<br />
ievērojamas ražošanas apjoma samazināšanās lielākā daļa mazo apdzīvoto vietu infrastruktūras<br />
objektu nonāca pašvaldību pārziņā, bet finanšu līdzekļu trūkuma dēļ tās nespēja nodrošināt to<br />
funkcionēšanu. Atlikušās funkcionējošās ūdensapgādes sistēmas tehniski ir kritiskā stāvoklī.<br />
Līdz 2009. gadam pagastu pašvaldības iespēju robežās veikušas pasākumus dzeramā ūdens<br />
kvalitātes uzlabošanai centralizētajās ūdensapgādes sistēmās vai atsevišķos pašvaldības objektos,<br />
taču visu pagastu kopējā problēma ir lielais ūdens sistēmu tehniskais nolietojums. Projektu izstrāde<br />
ūdens kvalitātes uzlabošanai un to realizācija, piesaistot ES fondu līdzekļus, ļautu ievērojami<br />
uzlabot vairākuma lauku iedzīvotāju dzīves kvalitāti.<br />
1.4.4.2. Notekūdeņu savākšana un attīrīšana<br />
2009. gadā novadā darbojās 16 notekūdeņu attīrīšanas iekārtas (NAI), informācija par tām<br />
apkopota 31. attēlā. Laika posmā no 2004. līdz 2007. gadam apkārtējā vidē novadīti ap 3000 tūkst.<br />
m 3 notekūdeņu gadā, no tiem 98 % atbilda normatīvajos aktos noteiktajām prasībām.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā kopējais kanalizācijas tīklu garums ir ap 64,5 km, no tiem ap 38,9 km atrodas<br />
pagastu teritorijā.<br />
31. att. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> NAI notekūdeņu attīrīšanas ietaises, jauda un tips<br />
NAI nosaukums<br />
NAI izbūvēšanas<br />
gads m 3 /dnn<br />
NAI jauda,<br />
NAI tips<br />
Krape 1983. 46,36 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Lobe 1985. 25,00 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Ķeipene 1965. 303,00 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Laubere 1984. 400 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Madliena 1988. 400 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Līčupe 1983. 400 Kombinētā attīrīšana<br />
Meņģele 1975. 200 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Ogre, SIA „KP Tehnoloģija” 1968. 16500 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Ciemupe 1989. 200 Bioloģiskā attīrīšana<br />
52 http://vdc2.vdc.lv:8998/udens.html<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 53
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Kārļi 1988. 400 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Suntaži 1974. 600 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Jugla 1973. - Mehāniskā attīrīšana<br />
Cielavkalns 1966. - Mehāniskā attīrīšana<br />
Ķieģeļceplis 1962. - Mehāniskā attīrīšana<br />
Upespils 1978. - Mehāniskā attīrīšana<br />
Taurupe 1967. 90 Bioloģiskā attīrīšana<br />
Pēc p/a „Mālkalne” datiem, <strong>Ogres</strong> pilsētas kanalizācijas sistēmas kopējais garums ir 25,7 km<br />
un lielākā daļa kanalizācijas tīkla ir aptuveni 30 gadu veca, mitrajā periodā tajā vietām vērojama<br />
virszemes ūdeņu infiltrācija.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā 2008. gada beigās noslēdzās ES Kohēzijas fonda finansētā projekta I kārta, tās<br />
ietvaros rekonstruēti 5,36 km kanalizācijas tīklu. Projekta II kārtas ietvaros līdz 2012. gadam<br />
plānota 6,87 km kanalizācijas tīklu rekonstrukcija un jaunu tīklu izbūve 18,06 km garumā, kā arī<br />
jaunas augstspiediena kanalizācijas mašīnas un tīklu video inspekcijas iekārtas iegāde, 6 jaunu<br />
sūkņu staciju būvniecība.<br />
Pilsētā pieslēgums centralizētajai kanalizācijas sistēmai pieejams tikai 69 % <strong>Ogres</strong> pilsētas<br />
iedzīvotāju, kas neatbilst vispārējos pakalpojumu standartos noteiktajiem mērķiem - 95 %. Īstenojot<br />
projektu un paplašinot kanalizācijas tīklus, plānots, ka 79 % iedzīvotāju būs pieejami pieslēgumi<br />
kopējai kanalizācijas sistēmai un centralizēti savāks 82 % no pilsētas notekūdeņu kopējā apjoma 53 .<br />
Lauku apdzīvotajās vietās notekūdeņu attīrīšanas ietaises un kanalizācijas tīkli ir stipri<br />
novecojuši, daudzi no tiem atrodas avārijas stāvoklī, tādēļ tos nepieciešams rekonstruēt. NAI<br />
praktiski nedarbojas pagastu mazajos centros. Lauku teritorijā kopējais rekonstruējamo<br />
kanalizācijas tīklu garums ir ap 22,7 km. <strong>Ogres</strong>galā nepieciešama tīklu izbūve ap 2 km garumā, lai<br />
nodrošinātu pieslēgumu centralizētajai sistēmai 80 individuālajām dzīvojamajām mājām.<br />
2010. gadā ar ERAF un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības finansējumu ir paredzēts izbūvēt jaunas<br />
NAI <strong>Ogres</strong>gala ciemā un uzlabot ūdenssaimniecības infrastruktūru Ķeipenes ciemā.<br />
Lai piesaistītu ERAF finansējumu ūdenssaimniecības uzlabošanas pasākumu uzsākšanai,<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir nepieciešami ūdenssaimniecības tehniski ekonomiskie pamatojumi, daļa no tiem ir<br />
izstrādāšanas stadijā.<br />
Visā <strong>novada</strong> teritorijā aktuāla ir notekūdeņu savākšana un attīrīšana individuālo dzīvojamo<br />
māju sektorā.<br />
1.4.4.3. Atkritumu apsaimniekošana<br />
<strong>Ogres</strong> novadā sadzīves atkritumu apsaimniekošanu organizē saskaņā ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
Sadzīves atkritumu apsaimniekošanas noteikumiem (26.01.2006.). <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā<br />
atkritumus no iedzīvotājiem savāc SIA „Marss”, SIA „Ķilupe” un SIA „L&T”. SIA „L&T”<br />
atkritumus izved uz Getliņu sadzīves atkritumu poligonu Stopiņu novadā, savukārt SIA „Marss” un<br />
SIA „Ķilupe” atkritumus izved uz rekultivējamās izgāztuves “Ķilupe” atkritumu šķirošanas<br />
poligonu <strong>Ogres</strong>galā, kuru apsaimnieko SIA „Ķilupe”. No šķirošanas poligona atkritumi tiek izvesti<br />
uz sadzīves atkritumu izgāztuvi „Totēni” Jaunjelgavas <strong>novada</strong> Sērenes pagastā.<br />
Novērtējot datus par savākto atkritumu apjomu un apkalpoto iedzīvotāju skaitu, var secināt,<br />
ka viena iedzīvotāja saražotais atkritumu apjoms:<br />
- pilsētās ar iedzīvotāju skaitu virs 10 000 (t.sk. Ogrē) ir ap 1,5 m 3 /gadā;<br />
- lauku teritorijā, ieskaitot ciemus, - 0,85 m 3 /gadā.<br />
Atkritumu apsaimniekošanas sistēmā iesaistītie iedzīvotāji procentuāli kopējam <strong>novada</strong><br />
iedzīvotāju skaitam sadalās šādi:<br />
53 Eko projekts, 2008. <strong>Ogres</strong> ūdenssaimniecības attīstības kārta. Projekta finanšu un izmaksu – ieguvumu analīzes<br />
aktualizācija<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 54
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
- 50 - 70%: <strong>Ogres</strong> pilsēta, <strong>Ogres</strong>gala pagasts, Meņģeles pagasts, Mazozolu pagasts, Lauberes<br />
pagasts, Madlienas pagasts;<br />
- mazāk kā 50 %: Krapes pagasts, Suntažu pagasts, Ķeipenes pagasts, Taurupes pagasts.<br />
Atkritumu savākšanas sistēma novadā ir pārāk sadrumstalota, spēkā esošajos līgumos ar<br />
atkritumu apsaimniekošanas organizācijām, kas noslēgti pirms ATR, ir atšķirīgi nosacījumi, un tas<br />
kavē vienotas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas ieviešanu.<br />
Pēc provizoriskiem aprēķiniem tikai 2% no Rīgas reģionā savākto atkritumu daudzuma gadā<br />
sašķiro un nodod tos otrreizējai pārstrādei. Ņemot vērā atkritumu apsaimniekošanas sistēmā<br />
iesaistīto nelielo iedzīvotāju skaitu, <strong>Ogres</strong> novadā šis rādītājs varētu būt vēl mazāks.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā šķirotus atkritumus var nodot tikai Ogrē, šķiroto atkritumu savākšanu<br />
nodrošina SIA „Ķilupe”. Pilsētā ir 11 šķiroto atkritumu konteineru vietas un viens šķiroto atkritumu<br />
laukums Ogrē, Akmeņu ielā 62a. Šķiroto atkritumu punktos ir iespējams nodot papīru, plastmasu<br />
un stiklu. Dalīto atkritumu laukumā bez maksas var nodot šādus iepriekš sašķirotus atkritumus:<br />
metālu, balto stiklu, krāsaino stiklu, PET iepakojumu, cieto PET, polietilēna iepakojumus,<br />
makulatūru, vieglo transportlīdzekļu riepas, tekstilijas, spuldzes, elektriskos un elektronisko iekārtu<br />
atkritumus, mēbeles. Madlienas ciemā nodrošināta stikla, papīra un PET pudeļu šķirošana un<br />
savākšana atsevišķi no pārējiem sadzīves atkritumiem.<br />
Jānorāda, ka <strong>novada</strong> teritorijā nav attīstīta vienota dalītās atkritumu vākšanas sistēma, kas<br />
veicinātu apglabājamo atkritumu apjoma samazināšanos. Vienīgi <strong>Ogres</strong> pilsētā šī sistēma ir izveides<br />
stadijā. Atsevišķi pasākumi veikti arī Madlienas pagastā, Meņģeles, Suntažu, Līčupes un Taurupes<br />
ciemos, kuros ir vairākas šķiroto atkritumu konteineru vietas.<br />
Ogrē darbojas SIA „Ekobāze Latvia”, kura darbību uzsākusi 2009. gadā un nodarbojas ar<br />
sadzīves atkritumu šķirošanu. Uzņēmums šķiro papīra, kartona, plastmasas, stikla, koksnes un<br />
metāla iepakojuma atkritumus. Sašķirotos atkritumus sadala pa frakcijām, sapresē, saķīpo un<br />
īslaicīgi uzglabā līdz tālākai nodošanai pārstrādes uzņēmumiem.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā nav aktīvu atkritumu izgāztuvju, daļa no tām rekultivētas, izmantojot<br />
ES fondu līdzekļus. Vispārēja informācija par atkritumu izgāztuvju teritorijām un situāciju<br />
atspoguļota 32. attēlā.<br />
32. att. Pārskats par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> atkritumu izgāztuvēm<br />
Nr. Pagasts Deponēšanas Platība Statuss<br />
vieta<br />
(ha)<br />
1. Krape „Pinkas” 0,6 Slēgta<br />
2. Ķeipene „Grantskalni” 0,5 Rekultivēta 2007. gadā<br />
3. Laubere „Lapsukalni” 1,0 Slēgta<br />
4. Laubere „Plintes” 1,0 Rekultivēta 1996. gadā (rekultivācija<br />
nav veikta saskaņā ar RVP 54 prasībām)<br />
5. Madliena „Kaktiņi” 2,0 Rekultivēta 2006. gadā<br />
6. Mazozoli „Gateri” 1,0 Rekultivēta 1997. gadā (rekultivācija<br />
nav veikta saskaņā ar RVP prasībām)<br />
7. Meņģele „Centrs” 1,0 Rekultivēta 2007. gadā<br />
8. <strong>Ogres</strong>gals „Ķilupe” 9,7 Slēgta, uzsākta rekultivācijas projekta<br />
realizācija<br />
9. <strong>Ogres</strong>gals „Silmaļi” 1,0 Rekultivēta (rekultivācija nav veikta<br />
saskaņā ar RVP prasībām)<br />
10. Suntaži „Zvirgzdiņi” 1,0 Rekultivēta 2005. gadā<br />
11. Taurupe „Aizvēji” 2,5 Rekultivēta 2002. gadā<br />
54 Lielrīgas reģionālā vides pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 55
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.4.5. VIDES KVALITĀTE<br />
1.4.5.1. Piesārņotās un potenciāli piesārņotās vietas<br />
Piesārņotās vietas var būt - augsne, zemes dzīles, ūdens, dūņas, kā arī ēku, ražotņu teritorijas.<br />
Lai piesārņotās vietas neapdraudētu vidi, kā arī cilvēku veselību un dzīvību, tiek nodrošināta šo<br />
vietu inventarizācija un uzskaite, lai pēc tam varētu veikt to sanāciju.<br />
No 2003. līdz 2005. gadam visā Latvijas teritorijā veikta piesārņoto vietu apzināšana un<br />
uzskaite. Informācija ir apkopota LVĢMC datu bāzē par piesārņotajām un potenciāli piesārņotajām<br />
vietām 55 . Datu bāzē piesārņotās vietas ir iedalītas 2 kategorijās:<br />
1) potenciāli piesārņota vieta, kur, ņemot vērā teritorijas izmantošanas veidu, ilgumu un citus<br />
apstākļus, iespējams grunts un/vai gruntsūdens piesārņojums;<br />
2) piesārņota vieta, kur, veicot apsekojumu, konstatēts grunts un/vai gruntsūdens<br />
piesārņojums.<br />
Saskaņā ar LVĢMC datu bāzē pieejamo informāciju <strong>Ogres</strong> novadā ir 8 piesārņotās vietas un<br />
32 potenciāli piesārņotās vietas. Sešas piesārņotās vietas ir saistītas ar naftas produktu uzglabāšanu<br />
un/vai tirdzniecību. 22 piesārņotajās un potenciāli piesārņotajās vietās ir konstatēts vai iespējams<br />
grunts un/vai gruntsūdens piesārņojums ar naftas produktiem. Ņemot vērā to, ka visu potenciāli<br />
piesārņoto vietu apsekošana uz vietas nav notikusi, par deviņu potenciāli piesārņoto vietu<br />
iekļaušanas iemesliem LVĢMC datu bāzē informācija nav norādīta.<br />
Piemērojot principu „piesārņotājs maksā”, piesārņoto vietu īpašnieki, operatori vai<br />
apsaimniekotāji ir atbildīgi par piesārņoto vietu sanāciju. Par šādām teritorijām var uzskatīt<br />
lopbarības kompleksus, cūku un putnu fermas, kā arī degvielas uzpildes stacijas, sadzīves atkritumu<br />
izgāztuves un naftas bāzes. Piesārņojuma draudu novēršanā, kā arī šādu teritoriju sakopšanā un<br />
sanācijā, ja tas nepieciešams, iesaistāmi piesārņojuma radītāji, teritorijas īpašnieki un/vai<br />
apsaimniekotāji atbilstoši integrēto atļauju nosacījumiem.<br />
1.4.5.2. Virszemes ūdeņu kvalitāte<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā atrodas 9 upju virszemes ūdensobjekti un 3 ezeru ūdensobjekti.<br />
Virszemes ūdeņu kvalitāte divos upju ūdensobjektos atbilst augstai ūdens kvalitātei, četros upju un<br />
divos ezeru ūdensobjektos - labai kvalitātei, divos upju ūdensobjektos - vidējai kvalitātei. Vienā<br />
ūdensobjektā (Daugava) ūdens kvalitāte ir slikta, bet ļoti slikta ūdens kvalitāte ir Pečora ezerā, kurā<br />
norisinās intensīvi eitrofikācijas procesi.<br />
1.4.5.3. Vides riski<br />
Plūdu risku teritorijas dabas stihisku apstākļu var radīt cilvēku upurus, piespiest cilvēkus<br />
mainīt dzīvesvietu, nodarīt kaitējumu videi, būtiski apdraudēt ekonomikas attīstību un traucēt<br />
saimnieciskajai darbībai. Plūdi ir dabas parādība, kas nav novēršama pilnībā. Novada teritorijā ir<br />
novēroti dažādu veidu plūdi, tai skaitā upju pārplūšana, pēkšņi plūdi, pilsētas applūšana,<br />
kanalizācijas pārplūšana un spēcīgu lietusgāžu izraisīti plūdi. Pēc Rīgas ūdenskrātuves izveidošanas<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta ik pavasari ir pakļauta plūdu riskam.<br />
Bīstamās kravas visvairāk pārvadā pa valsts nozīmes autoceļiem un dzelzceļu. Valsts<br />
autoceļš A6 uzskatāms par vienu no lielākajiem vides piesārņojuma avotiem novadā.<br />
Automaģistrāles posms pilsētas teritorijā ir salīdzinoši drošs, tomēr pastāv risks iedzīvotāju drošībai<br />
gadījumos, ja avārijās iesaistītas automašīnas, kas pārvadā bīstamās kravas.<br />
Jāmin, ka saskaņā ar valsts AS „Latvijas Dzelzceļš” sniegto informāciju caur <strong>Ogres</strong> staciju pa<br />
dzelzceļu 2007. gadā pārvadāja 44 597 tonnu kravas. Apmēram 1/3 no pārvadātajām kravām ir<br />
bīstamās kravas.<br />
55 LVĢMC (2009). Piesārņoto un potenciāli piesārņoto vietu reģistrs. http://vdc2.vdc.lv:8998/p_ppv.html<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 56
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Elektromagnētiskais starojums (turpmāk tekstā - EMS) ir saistīts ar radio un mikroviļņu<br />
frekvences diapazonu. Mobilo telefonu staciju radīto EMS iedzīvotāji nereti uzskata par vienu no<br />
lielākajiem riskiem savai veselībai, taču jāatzīmē, ka elektromagnētiskā lauka jaudas plūsmas<br />
blīvums, kuru rada mobilo telefonu bāzes stacijas, ir ļoti minimāls (nepārsniedz 0,001 W/m 2 ).<br />
Ņemot vērā to, ka nav datu par vidējas, lielas vai superjaudas elektromagnētiskā starojuma iekārtām<br />
<strong>Ogres</strong> novadā, var pieņemt, ka EMS nerada apdraudējumu cilvēku veselībai.<br />
Viena no nelabvēlīgākajām ietekmēm uz iedzīvotāju veselību ir ceļu un dzelzceļu satiksmes<br />
troksnim, it sevišķi <strong>Ogres</strong> pilsētā. Trokšņu stratēģiskās kartes dzelzceļu posmiem, kur satiksmes<br />
intensitāte pārsniedz 30 000 vilcienu sastāvus gadā, un autoceļu posmiem, kur satiksmes intensitāte<br />
pārsniedz 3 miljonus transportlīdzekļu gadā, plānots izstrādāt līdz 2012. gada 30. jūnijam. <strong>Ogres</strong><br />
novadā autoceļa A6 satiksmes intensitāte posmā Ogre - Ķegums 2008. gadā bija gandrīz 4<br />
miljoni 56 . Tas ļauj cerēt, ka trokšņu stratēģisko karti autoceļam A6 Satiksmes ministrija izstrādās<br />
noteiktajā termiņā.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā un <strong>Ogres</strong> pilsētā trokšņa piesārņojuma novērtēšana, izvērtējot visus iespējamos<br />
trokšņa avotus (autoceļus, dzelzceļus u.c.), nav veikta. Trokšņa piesārņojuma novērtējums veikts<br />
tikai <strong>Ogres</strong> pilsētas estrādei, modelējot estrādē notiekošo pasākumu radītā trokšņa ietekmi. <strong>Ogres</strong><br />
estrādes apkārtne pat vairāk kā 500 m attālumā no tās teritorijas atrodas paaugstināta trokšņa<br />
ietekmes zonā jeb akustiskā diskomforta zonā.<br />
Radiācija un kodoldrošība nav uzskatāma par prioritāru problēmu, jo Latvijai nav savas<br />
kodol<strong>programma</strong>s un tās teritorijā kopš 1998. gada, kad tika apturēts Salaspils kodolreaktors, nav<br />
kodolobjektu. <strong>Ogres</strong> novadā radioaktīvais piesārņojums varētu rasties iespējamo kodolavāriju vai<br />
kodolnegadījumu rezultātā kaimiņvalstīs.<br />
Klimata pārmaiņas mūsdienās ir viens no lielākajiem draudiem dabas videi, sociālajai videi<br />
un ekonomikai. Klimata novērojumi visā pasaulē rāda, ka pieaug vidējā gaisa un okeāna ūdens<br />
temperatūra, kūst sniegi un ledāji, tādējādi paaugstinot vidējo pasaules okeāna līmeni. Iespējams, ka<br />
klimata izmaiņas veicinājušas cilvēku darbības rezultātā radītās siltumnīcefekta gāzu (SEG)<br />
emisijas.<br />
Efektīvākie veidi, kā <strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> var līdzdarboties SEG emisiju samazināšanā, ir veicināt<br />
daudzdzīvokļu ēku renovāciju, atbilstoši energoauditu rezultātiem, kā arī stimulēt iedzīvotājus<br />
izvēlēties videi draudzīgas tehnoloģijas.<br />
56 2009. gadā saskaņā ar VAS “Latvijas Valsts ceļi” informāciju posmā Ogre – Ķegums bija 10 423 automašīnu<br />
diennaktī<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 57
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.5. SABIEDRISKAS NOZĪMES INFRASTRUKTŪRA<br />
Sabiedriskās nozīmes infrastruktūra (kultūra, sports, veselības aprūpe, tieslietas, utt.) ir<br />
paredzēta sabiedrības vajadzību apmierināšanai, uzlabojot dzīves kvalitāti, stabilitāti, drošību,<br />
taisnīgumu un veselību. Sabiedrisko infrastruktūru veido sabiedriskas nozīmes ēkas un būves,<br />
piemēram, skolas, sociālie aprūpes centri, bibliotēkas, kultūras un tautas nami, utt. Vienas no<br />
sabiedriskās infrastruktūras nozīmīgākajām daļām ir izglītība, sociālā un veselības aprūpe, jo tās<br />
ietekmē reģiona tautsaimniecības un sociālo attīstību. Savukārt kultūra veicina individuālās<br />
iniciatīvas un tieši ietekmē cilvēku uzvedību un sociālās normas, kas atstāj ietekmi uz visām dzīves<br />
jomām, ieskaitot ekonomisko izaugsmi un teritorijas attīstību.<br />
Publiskās apbūves teritorijas koncentrējas <strong>Ogres</strong> pilsētā, tās centrālajā daļā vai tuvumā esošā<br />
teritorijā, kā arī pagastu centros.<br />
Pie sabiedriskas nozīmes infrastruktūras objektiem pieskaitāmas arī reliģiskās kulta celtnes,<br />
koplietošanas teritorijas (skvēri, parki, laukumi un citi tamlīdzīgi objekti).<br />
1.5.1. PAŠVALDĪBAS PĀRVALDES UN IEDZĪVOTĀJU APKALPOŠANAS IESTĀŽU INFRASTRUKTŪRA<br />
Centrālā pašvaldības pārvaldes institūcija ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības administrācija ar tās<br />
iestādēm un struktūrvienībām, kas atrodas <strong>Ogres</strong> pilsētā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības sniegto pakalpojumu pieejamību pašvaldības teritoriālajās vienībās<br />
nodrošina pagastu pārvaldes:<br />
1) Krapes pagasta pārvalde,<br />
2) Ķeipenes pagasta pārvalde,<br />
3) Lauberes pagasta pārvalde,<br />
4) Madlienas pagasta pārvalde,<br />
5) Mazozolu pagasta pārvalde,<br />
6) Meņģeles pagasta pārvalde,<br />
7) <strong>Ogres</strong>gala pagasta pārvalde,<br />
8) Suntažu pagasta pārvalde,<br />
9) Taurupes pagasta pārvalde.<br />
Bāriņtiesas pakalpojumi <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotājiem pieejami Ogrē, <strong>Ogres</strong>galā, Madlienā,<br />
Suntažos un Taurupē, visas bāriņtiesas atrodas pagastu pārvalžu ēkās, bet <strong>Ogres</strong> bāriņtiesa - <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> pašvaldības administrācijas ēkā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības policija atrodas Ogrē, vienā ēkā ar Valsts policiju. 2010. gadā<br />
uzsākta pašvaldības policijas darbības paplašināšana pagastu teritorijās, izveidojot darba vietas<br />
Madlienā, Suntažos un Taurupē.<br />
Pašvaldības aģentūra „Mālkalne”, kas nodarbojas ar namu apsaimniekošanu,<br />
ūdenssaimniecību un siltumapgādi pilsētai, 2000. gadā izveidoja klientu apkalpošanas sistēmu un<br />
2002. gadā atvēra iedzīvotāju apkalpošanas punktu, kurā centralizēti pieņem iedzīvotāju<br />
iesniegumus un sūdzības, kā arī nodrošināta iespēja norēķināties par aģentūras sniegtajiem<br />
pakalpojumiem.<br />
1.5.2. IZGLĪTĪBAS, SPORTA UN KULTŪRAS IESTĀŽU INFRASTRUKTŪRA<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir iespējams iegūt izglītību visos izglītības posmos, izņemot augstāko izglītību.<br />
Novads atrodas tuvu Rīgai, kas, no vienas puses, neveicina augstskolu filiāļu veidošanu novadā,<br />
bet, no otras, piedāvā lielas izvēles iespējas studijām augstskolās Rīgā.<br />
Lielai daļai no pirmsskolas izglītības iestādēm ir nepieciešama renovācija, sevišķi tas<br />
attiecas uz VPII „Cīrulītis”, „Dzīpariņš” un „Taurenītis”. Divās no pirmsskolas izglītības iestādēm -<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 58
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
„Taurenītis” un „Saulīte” - ir peldbaseini. 2010. gadā plānots pabeigt jaunās pirmsskolas izglītības<br />
iestādes „Riekstiņš” būvniecību.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir 7 pamatskolas (<strong>Ogres</strong>, <strong>Ogres</strong>gala, Mazozolu, Krapes, Meņģeles, Lauberes<br />
un Ķeipenes pamatskolas) un 7 vidusskolas (Jaun<strong>ogres</strong>, <strong>Ogres</strong> 1. <strong>Ogres</strong> Valsts ģimnāzija, <strong>Ogres</strong><br />
vakara, Suntažu, Madlienas un Taurupes vidusskolas). Suntažos atrodas arī sanatorijas<br />
internātpamatskola.<br />
Novadā darbojas 3 profesionālās izglītības iestādes (<strong>Ogres</strong> Meža tehnikums, <strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā vidusskola, <strong>Ogres</strong> Amatniecības vidusskola), kuras atrodas Izglītības ministrijas<br />
padotībā un finansējumu iestāžu uzturēšanai saņem no valsts budžeta līdzekļiem.<br />
Pašvaldībā ir 5 profesionālās ievirzes izglītības iestādes (<strong>Ogres</strong> mūzikas skola, Kārļa<br />
Kažociņa Madlienas mūzikas un mākslas skola, <strong>Ogres</strong> Mākslas skola, <strong>Ogres</strong> Sporta centrs un <strong>Ogres</strong><br />
Basketbola skola). Turpmākajos gados nepieciešams veikt <strong>Ogres</strong> mūzikas skolas ēkas<br />
rekonstrukciju.<br />
Kaut arī pašvaldības iepriekšējos gados ir veikušas lielas investīcijas izglītības iestāžu<br />
infrastruktūras sakārtošanā, tomēr papildu ieguldījumi vēl nepieciešami ēku energoefektivitātes<br />
paaugstināšanai, iekšējo komunikāciju tīklu nomaiņai, ēdnīcu un sanitāro mezglu sakārtošanai<br />
atbilstoši normatīvo aktu prasībām. Viena no būtiskākajām problēmām ir iestāžu uzturēšanas<br />
izmaksu pieaugums, rēķinot uz vienu izglītojamo, jo visās vispārizglītojošajās skolās skolēnu skaits<br />
pakāpeniski samazinās.<br />
Plašāka informācija par <strong>novada</strong> izglītības iestādēm iekļauta 7. nodaļā „Izglītība”.<br />
Pašvaldība ar kultūras infrastruktūras elementiem kopumā ir nodrošināta.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā lielākās kultūras institūcijas atrodas <strong>Ogres</strong> pilsētā - <strong>Ogres</strong> Kultūras centrs,<br />
<strong>Ogres</strong> Centrālā bibliotēka un <strong>Ogres</strong> estrāde, kura ir privatizēta.<br />
Katrā pagastā ir kultūras vai tautas nams un bibliotēka (<strong>Ogres</strong>gala pagastā ir divi tautas nami<br />
un divas bibliotēkas). Atsevišķos gadījumos kultūras un tautas namu ēkas netiek intensīvi<br />
izmantotas kultūras procesa nodrošināšanai, to uzturēšanas izmaksas ir ļoti augstas. Pēdējo gadu<br />
laikā ievērojami uzlabojies pagastos esošo tautas un kultūras namu tehniskais un vizuālais stāvoklis<br />
(Laubere, Ķeipene, Krape, Taurupe, Mazozoli, <strong>Ogres</strong>gals), jo daļa ēku ir renovētas, izmantojot<br />
pašvaldību budžeta, valsts mērķdotācijas ATR pabeigšanai un ES līdzekļus. Ciemupes tautas<br />
namam un Madlienas kultūras namam nepieciešams veikt ēku renovāciju un uzlabot to<br />
energoefektivitāti. Pie kultūras infrastruktūras objektiem jāmin arī estrādes, muzeji,<br />
novadpētniecības istabas, memoriālās mājas un citi objekti.<br />
Plašāka informācija atrodama 9. nodaļā „Kultūrvide”.<br />
Sporta infrastruktūra pašvaldībā ir labi attīstīta, pēdējo gadu laikā uzbūvētas divas jaunas<br />
sporta zāles - <strong>Ogres</strong> 1. vidusskolā un Krapes pamatskolā, rekonstruēts stadions Ogrē, kura teritorijā<br />
izveidots arī skeitparks.<br />
Sporta objektu kopējā problēma ir ēku nolietojums un zemā energoefektivitāte. Vairākām<br />
sporta zālēm nepieciešama renovācija (<strong>Ogres</strong> basketbola skola, Madlienas vidusskola).<br />
Sporta zāļu nav Taurupes un Mazozolu pagastā.<br />
Nozīmīgākās privātās investīcijas sporta infrastruktūras attīstībā veiktas 2004. gadā, kad pie<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas robežas uzcēla Vidzemes ledus halli, kā arī izveidojot 2 tenisa kortus.<br />
Nepilnīgas infrastruktūras dēļ novadā nav attīstītas ūdenssporta un ziemas sporta veidu<br />
aktivitātes.<br />
Plašāka informācija par sporta infrastruktūras objektiem iekļauta 8. nodaļā „Sports”.<br />
Informācija par augstāk minētajiem sabiedriskās infrastruktūras objektiem iekļauta 5.<br />
pielikumā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 59
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.5.3. SOCIĀLĀS UN VESELĪBAS APRŪPES IESTĀŽU INFRASTRUKTŪRA<br />
Kvalitatīvu sabiedrības infrastruktūras attīstību novadā veicina veselības aizsardzības<br />
infrastruktūras nodrošinājums, kuru veido SIA „<strong>Ogres</strong> rajona slimnīca”, pašvaldības aģentūra<br />
„Dziednīca”, specializētais sociālās aprūpes centrs „Saulstari” un VSIA „Bērnu klīniskās<br />
universitātes slimnīca” Rehabilitācijas nodaļa Ogrē.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā darbojas vairākas sociāla rakstura institūcijas:<br />
- <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Sociālais dienests;<br />
- dienas centrs “Saime” (Sociālā dienesta struktūrvienība);<br />
- krīzes centrs „Laipas” (Sociālā dienesta struktūrvienība);<br />
- ģimenes atbalsta dienas centrs (Sociālā dienesta struktūrvienība);<br />
- jaunatnes veselības centrs (Sociālā dienesta struktūrvienība);<br />
- sociālā māja „Indrāni”;<br />
- Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra;<br />
- bērnunams „Laubere”;<br />
- vispārējā tipa pansionāts „Madliena”;<br />
- pansionāts „Ogre”;<br />
- Madlienas sociālais dienests;<br />
- <strong>Ogres</strong>gala sociālais dienests;<br />
- Suntažu sociālais dienests;<br />
- Taurupes sociālais dienests.<br />
Plašāka informācija atrodama 10. nodaļā „Sociālie pakalpojumi un sociālā palīdzība”.<br />
1.5.4. KAPSĒTAS UN PIEMIŅAS VIETAS<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir 10 kapsētas - <strong>Ogres</strong> pilsētā (16,1 ha), Ciemupē un <strong>Ogres</strong>galā (kopā 5,6 ha),<br />
Suntažu pagastā (5 ha), Madlienas pagastā (Madlienas un Vērenes kapi ar kopējo platību 9 ha),<br />
Meņģeles pagastā (5,2 ha), Taurupes pagastā (1,3 ha), Krapes pagastā (4 ha) un Mazozolu pagastā<br />
(Vec<strong>ogres</strong> un Līčkalniņa kapi ar kopējo platību 6,9 ha) 57 . Kopējā kapu platība novadā sasniedz 49,7<br />
ha.<br />
Kapu apsaimniekošanu <strong>Ogres</strong> pilsētā veic SIA „<strong>Ogres</strong> Svēte”, bet pagastos pārvaldes, kuru<br />
izvēlēti kapu pārziņi uzrauga kapsētas.<br />
Nozīmīgākās problēmas ir <strong>Ogres</strong> kapsētas augstais noslogojums un ierobežotā platība.<br />
Pilsētas kapsētai 2004. gadā izstrādāja tehnisko projektu, daļēji veikti tās labiekārtošanas darbi. Lai<br />
nodrošinātu kapsētas pakalpojumus tālākā nākotnē, pašvaldība ir iegādājusies jaunu teritoriju ar<br />
kopējo platību 12,5 ha, kas ļaus izveidot kapsētu Ikšķiles <strong>novada</strong> teritorijā. Lai šo teritoriju<br />
izveidotu par kapsētu, Ikšķiles <strong>novada</strong> teritorijas plānojumā ir jāveic grozījumi un jāizstrādā kapu<br />
teritorijas būvprojekts.<br />
Lauku teritorijā kapsētu nav Lauberes un Ķeipenes pagastā, līdz ar to apkārtējo pagastu<br />
kapsētām ir augstāks noslogojums. Ir izstrādāts projekts kapsētas „Lapsukalnu kapi” (platība 1,3 ha)<br />
izveidošanai Lauberes pagastā, bet projekta realizācija nav uzsākta. Jānorāda, ka Taurupes pagasta<br />
kapsētas platība ir stipri ierobežota un pašvaldībai būtu nepieciešams to paplašināt zemes gabalos,<br />
kas neatrodas tās īpašumā.<br />
Novada teritorijā ir vairākas piemiņas vietas, galvenokārt tās ir nelielas I un II pasaules karā<br />
kritušo karavīru kapu vietas un piemiņas vietas padomju represiju upuriem. Jānorāda, ka vairākās<br />
no piemiņas vietās, tai skaitā pie piemiņas akmens politiski represētajiem Ogrē, nav nodrošinātas<br />
vides pieejamības prasības vai veikta teritoriju labiekārtošana.<br />
Novadā nav atrisināts jautājums par mirušo dzīvnieku apbedīšanu vai kremēšanu, līdz ar to<br />
jāizvērtē iespējas <strong>novada</strong> teritorijā veidot dzīvnieku kapsētu vai krematoriju.<br />
57 Pēc pagastu pārvalžu sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 60
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.5.5. PARKI, SKVĒRI, REKREĀCIJAS ZONAS UN PELDVIETAS<br />
Gan apdzīvoto vietu ainavas veidošanā, gan vides kvalitātes uzlabošanā būtiska nozīme ir<br />
novadā esošajiem parkiem. Vecākie parki galvenokārt saistīti ar muižu centriem un raksturīgi ar<br />
brīvo plānojumu un daudzām eksotu sugām. Pie šāda veida parkiem jāmin Ķeipenes parks (platība<br />
2,8 ha), Krapes parks (7,2 ha), Vērenes parks (2,5 ha) un Taurupes muižas parks 58 (15,87 ha).<br />
Atsevišķi parku fragmenti saglabājušies pie bijušajām nelielajām muižām (padomju gados -<br />
kolhozu brigāžu centriem, piemēram, Laubere, Mazozoli, Zādzene u.c.) vai skolām (Suntaži,<br />
Madliena). Kopumā vecie parki ir daļēji kopti vai nekopti, tiem ir nepieciešama stādījumu<br />
atjaunošana. Vairākiem parkiem nav nodrošināta piekļuve, tajos nav veikti labiekārtošanas darbi,<br />
paredzot celiņus, atpūtas vietas, nav uzstādītas informatīvās norādes.<br />
Pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas vērojama tendence, ka arī privātpersonas<br />
iesaistās jaunu parku veidošanā. Pie šāda veida parkiem jāmin dendrololoģiskais parks<br />
„Lazdukalni” jeb „Špakovska parks” Ogrē. 2004. gadā, sadarbojoties Latvijas Pašvaldību savienībai<br />
un A/S „Latvijas valsts meži”, Madlienā iestādīta Pagastu ozolu birzs ar 453 ozoliem.<br />
Jānorāda, ka Ogre 19. gadsimta sākumā veidojusies kā kūrorts ar vasarnīcu, sanatoriju un<br />
atpūtas iestāžu teritorijām. Šī vieta izsenis bijusi piemērota plaušu slimniekiem atveseļošanās<br />
periodā. <strong>Ogres</strong> upes tuvums un priežu meži radīja labvēlīgu klimatu un gaisu atveseļošanās<br />
vajadzībām. <strong>Ogres</strong> upes krastos bija izveidots <strong>Ogres</strong>parks (12 ha) ar pastaigu, sauļošanās, peldu un<br />
atpūtas vietām. <strong>Ogres</strong>parka teritorija šobrīd nav labiekārtota, ir slikti kopta, tajā nav nodrošinātas<br />
vides pieejamības prasības. Nepieciešams veikt <strong>Ogres</strong>parka renovācijas, rekonstrukcijas darbus.<br />
Starptautiskajā arhitektu, ainavu arhitektu un pilsētplānotāju plenērā tika izstrādāti priekšlikumi<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas centra rekreācijas zonas nākotnes attīstības vīzijām un vides dizainam, pamatojoties<br />
uz šiem un citiem materiāliem jāizstrādā pilsētas centra rekreācijas zonas attīstības koncepcija.<br />
Pie <strong>Ogres</strong> centra rekreācijas zonām pieskaitāms arī Zilo kalnu parks (24 ha) un Jaun<strong>ogres</strong><br />
parks (1,3 ha), kā arī <strong>Ogres</strong> sala ar vecupes krastiem un pastaigu -velobraucēju promenāde uz<br />
aizsargdambja un pieguļošās teritorijas. Šobrīd tās ir iedzīvotāju iecienītas pastaigu un atpūtas<br />
vietas, kuras nepieciešams labiekārtot un attīstīt sporta, atpūtas un tūrisma vajadzībām. Šajās<br />
teritorijās jāizveido arī laivu piestātne.<br />
Ne mazāka loma ir arī citām apdzīvoto vietu zaļajām teritorijām - mežaparka tipa apbūves<br />
teritorijām Ogrē un skvēriem, birzīm un alejām. Lielākā daļa skvēru atrodas Ogrē. Brīvības ielas<br />
labiekārtotā teritorija - gājēju promenāde un skvēri pie Bērzu alejas, pie Lācīša, pie pasta ēkas, pie<br />
Tīnūžu ielas. Šīs teritorijas ir rekonstruētas un labiekārtotas saskaņā ar ainavu arhitekta izstrādātu<br />
projektu. Jāturpina šo teritoriju labiekārtojuma rekonstrukcija pie Tīnūžu ielas un Bērzu alejā.<br />
Izstrādājot jaunus teritorijas labiekārtošanas projektus, jāparedz vides pieejamības prasību<br />
nodrošināšana, gājēju un velosipēdistu celiņu izbūve, atpūtas vietu ierīkošana, kā arī skatu<br />
platformu, paviljonu, apstādījumu izveidošana. Projektu ietvaros jāparedz arī vietas spēļu, atpūtas,<br />
atrakciju laukumiem, skatu torņiem, peldvietu platformām un laivu piestātnēm.<br />
Novada lauku teritorijā brīvā laika pavadīšanai iedzīvotāji izmanto vietējo pasākumu<br />
organizēšanas vietas - brīvdabas estrādes (<strong>Ogres</strong>galā, Suntažos, Madlienā), pastaigu vietas<br />
(„Spurdzes” un Ķeipenes komunikāciju centrs, „Dabas taka” <strong>Ogres</strong>galā, Plāteres pilskalns<br />
Madlienā), muižu ēku kompleksus (Madlienas pagastā), bērnu spēļu laukumus un sporta aktivitāšu<br />
teritorijas (piemēram, slēpošanas trases Madlienas un Ķeipenes pagastā, u.c.). Lielākajai daļai šo<br />
vietu ir nepieciešama papildu labiekārtošana.<br />
Novada teritorijā ir vairākas iedzīvotāju iecienītas peldvietas gan pilsētā, gan lauku teritorijā,<br />
taču to uzturēšana un sakopšana iepriekšējos gados ir bijusi problemātiska.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā ir divas peldvietas. Viena no tām atrodas pie <strong>Ogres</strong> vecupes, kurā nepieciešams<br />
veikt apjomīgus labiekārtošanas darbus, tas ir, dūņu izsmelšanu, krastu sakopšanu, jaunu smilšu<br />
pievešanu un pieguļošās teritorijas labiekārtošanu, lai nodrošinātu iedzīvotājus ar peldvietu<br />
infrastruktūru. Otra peldvieta atrodas pie <strong>Ogres</strong> HES un ir daļēji labiekārtota.<br />
58 Pēc A. Kuzmina „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong>”; „Mācību grāmata”, R., 1996<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 61
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Lauku teritorijā pie <strong>Ogres</strong> upes ir sešas peldvietas (divas <strong>Ogres</strong>galā un četras Madlienas<br />
pagastā), bet neviena no tām nav labiekārtota. Arī citos pagastos ir vairākas nelielas peldvietas bez<br />
atbilstošas infrastruktūras. Dažas peldvietas atrodas arī pie Pečora un Lobes ezera, tomēr tās nav<br />
labiekārtotas un to izmantošana ir apgrūtināta ezeru aizaugšanas dēļ. Plaužu ezera austrumu daļā<br />
atrodas daļēji labiekārtota peldvieta, kuras uzturēšanu veic pašvaldība. Peldvietu izveidi lauku<br />
teritorijā apgrūtina tas, ka potenciālajām atpūtas vietām nav piebraucamo ceļu un lielākā daļa<br />
piegulošo zemju ir privātīpašumā.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir arī viens atklātais peldbaseins Madlienā, tomēr, lai to varētu izmantot,<br />
nepieciešama tā rekonstrukcija.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 62
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.6. APDZĪVOJUMS UN MĀJOKĻI<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> apdzīvojuma struktūra ir veidojusies vēsturiski ilgā laika posmā. Lielākā<br />
apdzīvotā vieta novadā ir <strong>Ogres</strong> pilsēta, kurai saskaņā ar Rīgas plānošanas reģiona attīstības<br />
plānošanas dokumentiem noteikts reģiona nozīmes attīstības centra statuss. Kā vietējas nozīmes<br />
attīstības centri noteikti Suntaži un Madliena.<br />
Apdzīvoto vietu izvietojums teritoriālā griezumā parādīts 6. pielikumā.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā, līdzīgi kā visā Latvijā, norisinās pārmaiņas mājokļu jomā: pabeigti<br />
privatizācijas un denacionalizācijas procesi, kopš 2008. gada ir vērojams ievērojams kritums<br />
mājokļu būvniecībā un izmaksās, mainās pieprasījums.<br />
Jāmin, ka visaktīvākā celtniecība un pilsētvides veidošanās <strong>Ogres</strong> novadā ir norisinājusies<br />
padomju varas pastāvēšanas laikā.<br />
1.6.1. MĀJOKĻU VEIDI UN TO KVALITĀTE<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir daudzveidīgs mājokļa piedāvājums, īpaši aktīvi ir attīstījusies individuālā<br />
būvniecība <strong>Ogres</strong> pilsētā un tai tuvākajās lauku teritorijās, rindu un daudzdzīvokļu ēku būvniecība<br />
privātīpašniekiem piederošajās teritorijās. Ņemot vērā <strong>Ogres</strong> pilsētas, <strong>Ogres</strong>gala un Suntažu pagasta<br />
nelielo attālumu līdz Rīgai, apbūves un mājokļa jautājums šajās teritorijās ir bijis aktuāls vienmēr,<br />
jo liela daļa darbspējīgo iedzīvotāju strādā vai mācās Rīgā.<br />
Esošais daudzstāvu dzīvojamais fonds <strong>Ogres</strong> pilsētā ir radies padomju periodā, ievērojama<br />
daļa no tā ir lielpaneļu ēkas. Šīm ēkām raksturīga zema konstrukciju kvalitāte, lieli siltuma zudumi,<br />
vienmuļš vizuālais veidols, pilsētai neatbilstošs mērogs. Lai nodrošinātu kvalitatīvus dzīves<br />
apstākļus, ir nepieciešams būtiski uzlabot gan daudzdzīvokļu, gan individuālo māju tehnisko<br />
stāvokli, to energoefektivitāti, sakārtot iekšpagalmus un piebraucamos ceļus, nodrošināt auto<br />
stāvlaukumu izveidošanu pie daudzdzīvokļu mājām. Kā negatīvs faktors jāatzīmē dzīvojamā fonda<br />
nepiemērotība cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. Viena no nozīmīgākajām problēmām pilsētā ir tā,<br />
ka ir beidzies deviņstāvu lielpaneļu dzīvojamo māju plānotais kalpošanas ilgums, tāpēc ir<br />
jānodrošina regulāra šo būvju tehniskā stāvokļa pārbaude un jāizstrādā rekonstrukcijas un<br />
renovācijas pasākumu plāni.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā dzīvojamā platība pirms <strong>novada</strong> plašināšanās bija aptuveni 27 m 2 /iedz., kas ir<br />
skaidrojams ar lielo privātmāju īpatsvaru dzīvojamajā fondā. 59 Lauku teritorijā šis rādītājs ir<br />
augstāks, piemēram, Madlienas pagastā 37 m 2 /iedz.<br />
Novada teritorijai raksturīgas divas ciemu grupas. Pirmā - ciemi ar attīstītu tehnisko un<br />
sociālo infrastruktūru, ražošanas un dzīvojamām zonām, tajos dzīvo ievērojams pagastu iedzīvotāju<br />
skaits. Pārsvarā tie ir pagastu centri (Madliena, Suntaži, <strong>Ogres</strong>gals, Ciemupe u.c.). Otru grupu veido<br />
pārsvarā vēsturisko ciemu grupa, kurai raksturīga iezīme ir savrupmāju apbūve ar atsevišķiem<br />
infrastruktūras elementiem vai bez attīstītas infrastruktūras 60 (piemēram, Plātere, Zādzene, Aderkaši<br />
un citas) un lauku viensētas. Lauku teritorijas viena no problēmām ir atsevišķu vēsturiski<br />
izveidojušos apdzīvoto vietu pakāpeniska izzušana, tajās praktiski nav palicis nekā no kādreiz<br />
izveidotās infrastruktūras un līdz minimumam samazinājies iedzīvotāju skaits (piemēram, Bēvulēni<br />
Taurupes pagastā).<br />
Pagastu centros apbūves struktūra ir sadalīta starp individuālajām mazstāvu un 2-3-4 stāvu<br />
daudzdzīvokļu ēku grupām, kurām raksturīga augsta nolietojuma pakāpe.<br />
59 <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dome (2006). <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijas plānojums (1.sējums). Paskaidrojuma raksts<br />
60 <strong>Ogres</strong> rajona pašvaldība (2008).<strong>Ogres</strong> rajona teritorijas plānojums 2008.-2020.Paskaidrojuma raksts<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 63
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.6.2. Mājokļu apsaimniekošana<br />
Daudzdzīvokļu mājas pagastos praktiski netiek apsaimniekotas, atsevišķu māju iedzīvotāju<br />
veiktie pasākumi ēku uzturēšanā uzskatāmi par izņēmumu. Suntažu pagastā māju apsaimniekošanu<br />
nodrošina uzņēmums, citur to veic individuālie komersanti, iedzīvotāju grupas, Meņģelē un<br />
Ķeipenē (izņemot par pajām privatizētās mājas) - pagastu pārvaldes.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā izveidotas vairākas mājokļu apsaimniekošanas sabiedrības, tomēr lielāko daļu<br />
privatizēto mājokļu apsaimniekošanu vēl arvien veic <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> p/a „Mālkalne”. Aģentūras<br />
apsaimniekošanā ir ap 200 māju. Apsaimniekošanas darbus pilsētā veic par iekasētajiem<br />
maksājumiem, mājās plānveidīgi remontē jumtus, kāpņu telpas, nomaina ieejas durvis, uzstāda<br />
kodu atslēgas. Namu pagalmos pakāpeniski iekārto jaunus bērnu rotaļu laukumus, izvieto soliņus,<br />
veic citus pieguļošo teritoriju labiekārtošanas un apzaļumošanas darbus.<br />
Katru gadu p/a „Mālkalne” sadarbībā ar pašvaldību, un iedzīvotājiem piedaloties ar<br />
līdzfinansējumu, veic ēku siltināšanas darbus. Tādā veidā Ogrē ir nosiltinātas apmēram 20 mājas. 61<br />
Turpretī pagastu teritorijā nav nosiltināta neviena daudzdzīvokļu māja.<br />
61 P/a „Mālkalne” (2009). Namu apsaimniekošana.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 64
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.7. IZGĪTĪBA<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības aktivitātes izglītībā vērstas uz to, lai nodrošinātu laikmetīgu,<br />
kvalitatīvu izglītību, kas atbilst darba tirgus prasībām, kā arī veicina teritorijas ekonomisko un<br />
sociālo attīstību.<br />
1.7.1. PIRMSSKOLAS IZGLĪTĪBA<br />
<strong>Ogres</strong> novadā īpaša uzmanība tiek pievērsta pirmsskolas vecuma bērnu sagatavošanai<br />
mācībām vispārizglītojošās iestādēs. Šī mērķa sasniegšanai ir būtiski veltīt uzmanību izglītības<br />
procesa nodrošinājumam un kvalitātei. <strong>Ogres</strong> novadā vecākiem ir plašas pirmsskolas izglītības<br />
izvēles iespējas, jo to nodrošina 9 vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes - <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
(„Cīrulītis”, „Dzīpariņš”, „Saulīte”, „Sprīdītis”, „Zelta sietiņš”, „Strautiņš”), <strong>Ogres</strong>galā - „Ābelīte”,<br />
Ķeipenē - „Saulīte”, Madlienā – „Taurenītis”. Obligāto pirmskolas vecuma bērnu sagatavošanu<br />
pamatizglītības ieguvei no 5 gadu vecuma realizē arī Lauberes pamatskolā, Krapes pamatskolā,<br />
Mazozolu pamatskolā, Meņģeles pamatskolā, Taurupes vidusskolā un Suntažu vidusskolā, kurās<br />
īsteno attiecīgās izglītības <strong>programma</strong>s.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pirmsskolas izglītības iestādēs izglītības <strong>programma</strong>s īsteno latviešu valodā,<br />
tikai vienā iestādē - <strong>Ogres</strong> vispārējās pirmsskolas izglītības iestāde „Saulīte” īsteno arī pirmsskolas<br />
izglītības mazākumtautību <strong>programma</strong>s. Informācija par pirmsskolas izglītības iestāžu realizētajām<br />
programmām apkopota 7. pielikumā.<br />
Kopš 2005. gada ir vērojama tendence pakāpeniski palielināties pirmsskolas izglītību<br />
iegūstošo bērnu skaitam (33. attēls). Tas ir vērtējams pozitīvi, jo ļauj sagatavot bērnus mācībām<br />
pamatskolā labā līmenī.<br />
33. att. Izglītojamo skaita dinamika pirmsskolas izglītības iestādēs<br />
1550<br />
1500<br />
1450<br />
1400<br />
1350<br />
1300<br />
1517<br />
1529<br />
1382 1380 1391<br />
2005.gads 2006.gads 2007.gads 2008.gads 2009.gads<br />
Izglītojamo skaits<br />
<strong>Ogres</strong> novadā divas pirmsskolas izglītības iestādes („Saulīte” un „Zelta sietiņš”) piedāvā<br />
speciālās izglītības <strong>programma</strong>s. Pilsētā pirmsskolas izglītības iestādē „Saulīte” darbojas<br />
konsultatīvais centrs, kurā sniedz metodisko palīdzību tiem vecākiem, kuru bērni dažādu apstākļu<br />
dēļ neapmeklē pirmsskolas izglītības iestādes.<br />
Esošais pieprasījums pēc izglītības nodrošināšanas pirmsskolas vecuma bērniem rada<br />
situāciju, ka <strong>Ogres</strong> pilsētā esošās iestādes nespēj pilnībā nodrošināt izglītību bērniem no 2 līdz 3<br />
gadu vecumam.<br />
Straujš bērnu skaita pieaugums pirmsskolas izglītības iestāžu rindā izskaidrojams ne tikai ar<br />
dzimstības pieaugumu no 2007. līdz 2009. gadam, bet arī ar mehānisko pieaugumu - iedzīvotāju ar<br />
ģimenēm pārcelšanos uz dzīvi Ogrē.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 65
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Rinda nedaudz palielinājās līdz ar jaunā <strong>novada</strong> izveidi, jo vecākiem no tuvākajiem<br />
pagastiem, kuru darba vietas ir Ogrē, radās iespēja pieteikt savus bērnus pirmsskolas iestādēs<br />
pilsētā. Situācija uzlabojusies pēc jaunuzceltās pirmsskolas izglītības iestādi „Riekstiņš” atvēršanas.<br />
Neskatoties uz grūtībām pilsētā, visiem bērniem, kuri ir sasnieguši 5 gadu vecumu, ir<br />
nodrošināta obligātā bērnu sagatavošana pamatizglītības apguvei.<br />
Pilsētā darbojas arī privātie dienas centri bērniem „Mikausis” un „Tille”, kas nodrošina<br />
pirmsskolas bērnu attīstību un ir alternatīva pirmsskolas iestādēm. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Kultūras centrā<br />
darbojas izziņas skola „Kāpēcītis”. Tomēr minētajos bērnu centros īstenotās izglītības <strong>programma</strong>s<br />
līdz šim nav licencētas.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> vispārējās pirmsskolas izglītības iestādēs pedagogiem nereti nākas saskarties ar<br />
problēmu, ka izglītības iestādēs esošajiem bērniem ar dažādiem attīstības traucējumiem būtu<br />
nepieciešams izglītoties speciālās pirmsskolas programmās, tomēr pašreiz šādas <strong>programma</strong>s netiek<br />
piedāvātas. Pašvaldībai kopā ar izglītības iestādēm jāmeklē risinājumi, lai <strong>novada</strong> teritorijā<br />
dzīvojošajiem bērniem nepieciešamības gadījumā šādas <strong>programma</strong>s varētu piedāvāt.<br />
1.7.2. VISPĀRĒJĀ PAMATIZGLĪTĪBA UN VIDĒJĀ IZGLĪTĪBA<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības teritorijā pēc reģionālās reformas īstenošanas ir 9 pirmsskolas<br />
izglītības iestādes, 7 pamatizglītības iestādes, 6 vispārējās vidējās izglītības iestādes, 1 speciālās<br />
izglītības iestāde, 1 vakara vidusskola, 5 profesionālās ievirzes izglītības iestādes un 2 profesionālās<br />
izglītības iestādes (vēl 1 profesionālās izglītības iestāde juridiski neatrodas <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā,<br />
bet tai ir būtiska loma kopīgajā <strong>novada</strong> izglītības sistēmā) un 1 privātā pamatizglītības iestāde.<br />
Informācija par vispārējās pamatizglītības, speciālās pamatizglītības, vispārējās vidējās<br />
izglītības iestāžu realizētajām programmām, izglītojamo skaitu programmās un to izglītojamo<br />
skaitu apkopota 7. pielikumā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā esošās vispārējās izglītības iestādes pēc izglītojamo piepildījuma ir<br />
dažādas. <strong>Ogres</strong> pilsētas teritorijā esošajā pamatskolā un vidusskolās izglītojamo skaits ir no 250 līdz<br />
1000, savukārt <strong>novada</strong> pagastu teritorijās esošajās pamatskolās un vidusskolās skolēnu skaits ir no<br />
45 līdz 280 skolēniem. 2009./2010. mācību gadā <strong>novada</strong> vispārējās pamatizglītības un vidējās<br />
izglītības iestādēs mācības uzsāka 4085 izglītojamie.<br />
Gandrīz visās <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā esošajās vispārējās izglītības iestādēs izglītojamo skaits<br />
piecu gadu laikā ir samazinājies. Kopumā tas ir samazinājies par 828 (no 1. līdz 12. klasei), un arī<br />
2009./ 2010. mācību gadā izglītojamo skaits turpina sarukt (tas ir samazinājies vēl par 97<br />
skolēniem). Tas joprojām ir saistīts ar dzimušo bērnu skaitlisko samazinājumu jaunā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
teritorijā un ar esošās ekonomiskās situācijas blakus parādību - darba spējīgo cilvēku emigrāciju uz<br />
citām valstīm darba meklējumos, nereti izceļojot ģimenēm kopā ar bērniem. Palielinājies skolēnu<br />
skaits ar fiziskās un garīgās attīstības traucējumiem, kuri ir integrēti vispārizglītojošās dienas<br />
skolās.<br />
Laika posmā no 2005. līdz 2009. gadam ir apzināta situācija par izglītojamo skaita dinamiku<br />
tagadējā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības teritorijā esošajās vispārējās izglītības iestādēs (34. attēls).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 66
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
34. att. Kopējais izglītojamo skaits novadā pa gadiem<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
4952 4625 4408<br />
4195 4124<br />
2005. gads 2006. gads 2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Izglītojamo skaits<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> vispārējās izglītības iestādes ir nodrošinātas ar kvalificētiem pedagogiem, kam<br />
ir normatīvajos dokumentus noteiktā atbilstošā izglītība un kvalifikācija. Pedagogu vidējais vecums<br />
ir optimāli vienmērīgs, tomēr būtu vēlama aktīvāka jauno speciālistu ienākšana un arī palikšana<br />
izglītības iestādēs.<br />
Informācija par pedagogu sadalījumu pa vecuma grupām un pēc dzimuma iekļauta 7.<br />
pielikumā. Apkopotā informācija liecina, ka procentuāli visvairāk pedagogu ir vecuma grupās no 40<br />
līdz 59 gadiem - apmēram 66 %. 2009. gadā 32,8 % no pedagogiem bija vecuma grupās no 50 līdz<br />
59 gadiem. Pēdējos piecos gados vērojama tendence, ka ik gadu samazinās pedagogu skaits vecuma<br />
grupā no 34 līdz 39 gadiem.<br />
Pedagogu sadalījums pēc dzimuma <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> izglītības iestādēs neatšķiras no situācijas<br />
valstī, kur vīriešu skaits ir salīdzinoši neliels. 2009. gadā gandrīz 11 % no kopējā pedagogu skaita<br />
bija vīrieši, un pedagogu vīriešu īpatsvars kopējā pedagogu skaitā praktiski nemainās. (7.<br />
pielikums)<br />
Lai veiktu esošās situācijas apzināšanu par izglītojamajiem, izanalizēti statistiskie dati laika<br />
posmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. maijam.<br />
Novadā ir 6 izglītības iestādes, kurās skolēnu skaits ir mazāks par 100; divās - mazāks par 50<br />
(Meņģeles un Mazozolu pamatskolas).<br />
9. klašu beidzēju skaits samazinājies no 566 absolventiem 2005. gadā līdz 442 absolventiem<br />
2009. gadā, perspektīvā tas turpinās samazināties līdz aptuveni 358 (vidējais rādītājs no <strong>2011.</strong> līdz<br />
2018. gadam).<br />
Apkopojot informāciju par skolēnu tālākajām gaitām pēc obligātās pamatizglītības pakāpes<br />
iegūšanas, var secināt, ka pēdējos piecos gados mācības neturpina vidēji 8 % no pamatskolu<br />
absolventiem, un šim rādītājam provizoriski 2010. gadā ir tendence pieaugt līdz 10%.<br />
Vidusskolā mācības turpina vidēji 50% 9. klašu beidzēju, bet uz profesionālo izglītības iestādi<br />
dodas vidēji 43% - 2010. gadā šim rādītājam ir tendence samazināties līdz 36% (35. attēls).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 67
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
35. att. 9. klašu beidzēju turpmākā izglītība 2005. un 2009. gadā<br />
300<br />
250<br />
246 245<br />
219<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
46<br />
43<br />
148<br />
2005.gads<br />
2009.gads<br />
0<br />
Mācības neturpina<br />
Profesionālās<br />
izglītības iestāde<br />
Vidusskola<br />
Vidējās izglītības posmā no 2005. gada līdz 2009. gadam pieauga 12. klases beidzēju skaits<br />
no 297 līdz 341, tomēr, pamatojoties uz pamatizglītības posmā vērojamo izglītojamo skaita<br />
samazinājumu, turpmākajos gados var attiecīgi samazināties arī 12. klases beidzēju skaits līdz vidēji<br />
250 - 280.<br />
Izglītību neturpina vidēji 22% no vidējo izglītību ieguvušajiem jauniešiem (2007. gadā 18 %,<br />
bet 2009. gadā 26 %), un šim skaitam ir tendence pieaugt (26%).<br />
Augstākajās izglītības iestādēs iestājas 64 %vidusskolas absolventu, un arī šim skaitam<br />
tendence samazināties. Tas izskaidrojams ar maksas studiju lielo īpatsvaru Latvijas augstskolās un<br />
pašreizējā ekonomiskajā situācijā liela daļa ģimeņu nespēj finansēt studijas.<br />
Profesionālajās izglītības iestādēs iestājas vidēji 14% vidusskolu absolventu. (36. attēls).<br />
36. att. Vidusskolas absolventu turpmākā izglītība 2005. un 2009. gadā<br />
250<br />
200<br />
172 212<br />
150<br />
100<br />
50<br />
73<br />
89<br />
52<br />
40<br />
2005. gads<br />
2009. gads<br />
0<br />
Mācības neturpina<br />
Profesionālās<br />
izglītības iestāde<br />
Augstākā mācību<br />
iestāde<br />
Novadā ir viena izglītības iestāde (Taurupes vidusskola), kurā vidusskolas klasēs maz skolēnu<br />
(10 - 13). Izglītojamo skaitam šajā izglītības iestādē ir tendence samazināties, līdz ar to vidusskolas<br />
klases nebūs iespējams nokomplektēt.<br />
1.7.3. PROFESIONĀLĀ IZGLĪTĪBA<br />
<strong>Ogres</strong> novadā atrodas <strong>Ogres</strong> Profesionālā vidusskola un <strong>Ogres</strong> Amatniecības vidusskola.<br />
<strong>Ogres</strong> Meža tehnikums, kaut arī atrodas Ikšķiles <strong>novada</strong> administratīvajā teritorijā, funkcionāli ir<br />
saistīts <strong>Ogres</strong> pilsētu un tās infrastruktūru.<br />
Profesionālajās izglītības iestādēs 2009./ 2010. mācību gadā mācījās 1386 izglītojamie -<br />
<strong>Ogres</strong> Profesionālajā vidusskolā - 507, <strong>Ogres</strong> Amatniecības vidusskolā - 494, <strong>Ogres</strong> Meža<br />
tehnikumā - 385. Līdz 2010. gadam visas minētās izglītības iestādes izpildīja audzēkņu uzņemšanas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 68
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
plānu, skolām ir licencētas un akreditētas izglītības <strong>programma</strong>s. Šīs iestādes realizē 24 sākotnējās<br />
izglītības <strong>programma</strong>s, 6 arodizglītības <strong>programma</strong>s, 12 tālākizglītības <strong>programma</strong>s, 12<br />
profesionālās pilnveides <strong>programma</strong>s un 14 bezdarbnieku/darba meklētāju neformālās izglītības<br />
ieguves <strong>programma</strong>s. Informācija par profesionālo izglītības iestāžu piedāvātajām specialitātēm un<br />
audzēkņu skaitu, kuri apgūst minēto specialitāti, apkopota 7. pielikumā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> profesionālajās izglītības iestādēs audzēkņu skaits, iespējams, palielināsies,<br />
piesaistot izglītojamos no citiem novadiem, jo izglītības programmu piedāvājums ir ļoti plašs un<br />
pakāpeniski pieaug iestāžu kapacitāte. Iestādēm būtiska ir izglītojamo kontingenta saglabāšana.<br />
Dokumentā „<strong>Ogres</strong> Profesionālās vidusskolas, <strong>Ogres</strong> Amatniecības vidusskolas, <strong>Ogres</strong> Meža<br />
tehnikuma attīstības un investīciju stratēģija” (turpmāk tekstā - stratēģija) ir izvērtētas kompetences<br />
centra izveides un tālākas attīstības iespējas <strong>Ogres</strong> novadā. Stratēģijā definēti priekšnoteikumi<br />
<strong>Ogres</strong> moderno tehnoloģiju centra izveidei uz augstāk minēto iestāžu bāzes, tādējādi nodrošinot<br />
pieejamo resursu efektīvāku izmantošanu, kā arī paaugstinot profesionālās izglītības kvalitāti un<br />
pieejamību gan sākotnējās profesionālās izglītības, gan mūžizglītības kontekstā. Plānojot<br />
kompetences centra izveidi, ir ņemtas vērā šādas pamatnostādnes: pieejamība, sadarbība un resursu<br />
efektivitāte. Ir sagatavoti detalizēti stratēģijas realizācijai nepieciešamie projekti un ir skaidra to<br />
finansēšanas kārtība, tai skaitā piesaistot ES fondu līdzekļus.<br />
Visas minētās izglītības iestādes sadarbojas ar dažādām nozaru asociācijām, biedrībām un<br />
citām institūcijām.<br />
1.7.4. PROFESIONĀLĀS IEVIRZES IZGLĪTĪBA<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> ir bagāts ar profesionālās ievirzes izglītības iestādēm. 2009. gada 1. septembrī<br />
šajās iestādēs mācības uzsāka 1418 izglītojamie, kas ir gandrīz trešā daļa no vispārējo izglītības<br />
iestāžu skolēnu kopējā skaita, taču jāņem vērā, ka <strong>novada</strong> profesionālās ievirzes izglītības<br />
<strong>programma</strong>s apgūst bērni un jaunieši arī no citiem novadiem. Kopumā šajās izglītības iestādēs<br />
strādā 84 pedagogi un tās īsteno 30 profesionālās ievirzes izglītības <strong>programma</strong>s (37. attēls).<br />
Lielākais izglītojamo skaits tradicionāli mācās mūzikas un mākslas programmās, šīs izglītības<br />
iestādes ir arī skaitliski lielākās. Piedāvātās profesionālās ievirzes izglītības <strong>programma</strong>s mūzikā ir<br />
ļoti plašas.<br />
37. att. Vispārīga informācija par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> profesionālās ievirzes<br />
izglītības iestādēm<br />
Izglītības iestāde<br />
Izglītojamo Pedagogu Izglītības<br />
skaits skaits programmu skaits<br />
<strong>Ogres</strong> Mūzikas skola 376 32 15<br />
Kārļa Kažociņa Madlienas 116 16 7<br />
mūzikas un mākslas skola<br />
<strong>Ogres</strong> Mākslas skola 455 18 2<br />
<strong>Ogres</strong> Basketbola skola 190 6 1<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Sporta centrs 281 12 5<br />
Kopā 1418 84 30<br />
Izglītojamo skaita dinamika profesionālās ievirzes izglītības iestādēs parādīta 38. attēlā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 69
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
38. att. Izglītojamo skaita dinamika profesionālās ievirzes izglītības iestādēs<br />
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
378<br />
370 376<br />
<strong>Ogres</strong> mūzikas<br />
skola<br />
136<br />
124<br />
116<br />
Kārļa<br />
Kažociņa<br />
Madlienas<br />
mūzikas un<br />
mākslas skola<br />
455<br />
440<br />
414<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mākslas skola<br />
190<br />
179<br />
164<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Basketbola<br />
skola<br />
338<br />
276 281<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
Sporta centrs<br />
2007. gads<br />
2008. gads<br />
2009. gads<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> mākslas un mūzikas skolas veido plašus sadarbības projektus ar citu valstu<br />
izglītības iestādēm, piedalās konkursos un izstādēs, piemēram, Somijā, Itālijā, Igaunijā, Lietuvā,<br />
Nīderlandē, Norvēģijā un citur. Izglītības iestādes ir iesaistījušās dažādās Eiropas Savienības<br />
piedāvātajās programmās: programmā Jaunatne, COMENIUS, Leonardo da Vinci, Gruntvig u.c.<br />
Neizpaliek arī rezultāti. <strong>Ogres</strong> Mākslas skolas skolēni regulāri piedalās dažādos konkursos ārpus<br />
Latvijas: Ungārijā, Polijā, Čehijā, Somijā, Japānā u.c. Starptautiskajos konkursos saņemti atzinības<br />
raksti, zelta, sudraba un bronzas godalgas. Mākslas un mūzikas skolu audzēkņi aktīvi iesaistās arī<br />
<strong>novada</strong> kultūras dzīvē.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir divas profesionālās ievirzes izglītības iestādes, kas piedāvā sporta<br />
<strong>programma</strong>s. Tās izglītojamo ziņā ir skaitliski mazākas akreditētajās programmās, bet ļoti<br />
nozīmīgas <strong>novada</strong> sporta dzīves organizēšanā.<br />
<strong>Ogres</strong> Basketbola skolā un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Sporta centrā aktīvi norisinās arī pieaugušo sporta<br />
aktivitātes un sacensības, tādējādi nodrošinot izglītības pēctecību arī tad, ja skolu beidzēji neizvēlas<br />
profesionālās izglītības apguvi sporta jomā vai darbību profesionālajā sportā. <strong>Ogres</strong> sporta centra<br />
izglītojamie ir uzrādījuši augstus rezultātus individuālajos sporta veidos: vieglatlētikā, orientēšanās<br />
sportā un svarcelšanā (vairāki ir ieguvuši godalgotās vietas Latvijas jaunatnes čempionātos), daudzi<br />
ir Latvijas izlašu dalībnieki. Iecienītākās sporta spēles ir handbols un futbols. <strong>Ogres</strong> Basketbola<br />
skolas sportisti ļoti aktīvi piedalās Latvijas Jaunatnes Basketbola līgas sacensībās, Latvijas<br />
Republikas čempionātā, 1. divīzijas regulārajā čempionātā dažādās vecuma grupās un citās augsta<br />
līmeņa sacensībās un turnīros, gūstot labus rezultātus.<br />
1.7.5. INTEREŠU IZGLĪTĪBA<br />
Interešu izglītības <strong>programma</strong>s un citas ārpusskolas aktivitātes bērniem un jauniešiem plaši<br />
īsteno vispārējās izglītības iestādēs, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Bērnu un jauniešu centrā, <strong>Ogres</strong> Kultūras centrā,<br />
novadā esošo pagastu kultūras un tautas namos.<br />
Novadā 2009./2010. gadā 2703 skolēniem bija iespēja piedalīties vairāk nekā 10 veidu skolu<br />
kolektīvos ar kopējo pulciņu skaitu - 129 (39. attēls).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 70
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
39. att. Interešu izglītības pulciņu skaits 2009./2010. mācību gadā<br />
Citi<br />
Žurnālistika<br />
darbs ar jaunatni<br />
Sports<br />
Vides <strong>programma</strong><br />
Teātri<br />
Tehniskā jaunrade<br />
Lietišķā un vizuālā māksla<br />
Mūsdienu dejas<br />
Vokālie ansambļi, studijas<br />
Instrumentālisti<br />
Pūtēju orķestris<br />
Deju kolektīvi<br />
Kori<br />
1<br />
1<br />
2<br />
1<br />
3<br />
4<br />
4<br />
6<br />
10<br />
12<br />
16<br />
19<br />
21<br />
29<br />
0 5 10 15 20 25 30 35<br />
Viens no interešu izglītības darba rādītājiem ir kolektīvu dalība skatēs, konkursos, festivālos,<br />
pašvaldības un citu institūciju organizētajos pasākumos.<br />
2009./ 2010. mācību gada prioritāte interešu izglītībā bija skolēnu dalība X Latvijas skolu<br />
jaunatnes dziesmu un deju svētkos. <strong>Ogres</strong> novadu svētkos pārstāvēja 32 kolektīvi ar 708<br />
dalībniekiem.<br />
Kopsavilkums par interešu izglītības apguvi 2009./2010. mācību gadā atspoguļots<br />
7.pielikumā.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā interešu izglītības programmu skaits 2009./2010. mācību gadā ir samazinājies<br />
sakarā ar finanšu samazinājumu, līdz ar to ir arī samazinājies audzēkņu skaits iepriekš minētajās<br />
programmās.<br />
Ne visās <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> izglītības iestādēs racionāli izmantots interešu izglītības finansējums,<br />
tāpēc būtu jāpārskata finansēšanas modelis, iespējams, interešu izglītības <strong>programma</strong>s nepieciešams<br />
finansēt nevis pēc audzēkņu skaita skolās, bet pēc konkrētiem izglītojamo iegūtajiem rezultātiem un<br />
izglītības iestāžu aktivitātēm.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 71
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.8. SPORTS<br />
Sports ir sabiedrības dzīves neatņemama sastāvdaļa, kas ietver dažāda veida brīvprātīgas un<br />
organizētas aktivitātes, veselības, garīgas un fiziskas labsajūtas uzlabošanai, kā arī sportisko<br />
rezultātu sasniegšanai sacensībās. Sports ir viens no pašvaldības darba pamatvirzieniem, lai<br />
mazinātu sociālās problēmas. Sporta infrastruktūra veido pašvaldības tēlu un var paaugstināt tās<br />
prestižu.<br />
Sporta darbu novadā reglamentē Nacionālā sporta attīstības <strong>programma</strong> 2006. – 2012. gadam,<br />
valsts institūciju un pašvaldības izdotie normatīvie akti. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta darba organizācija<br />
balstās uz starptautiski atzītiem principiem un normām, kas noteiktas Eiropas sporta hartā, Sporta<br />
ētikas kodeksā, Olimpiskajā hartā, Antidopinga konvencijā un citos dokumentos. Sporta attīstību<br />
novadā koordinē speciālists sporta jautājumos, sadarbojoties ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta attīstības<br />
konsultatīvā komisiju.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības līmenī sporta politiku regulē <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības saistošie<br />
noteikumi, domes lēmumi un institūciju nolikumi. 2009. gadā pieņemts nolikums „Par maksas<br />
atlaidēm <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības sporta bāzēs”, kas regulē sabiedrisko sporta organizāciju<br />
sadarbību, izmantojot <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības sporta bāzes. 2005. gadā apstiprināts nolikums par<br />
„<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes finansējumu sporta atbalstam”, kas nosaka kārtību, kādā tiek iesniegti un<br />
izskatīti pieteikumi <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes finansējuma saņemšanai sporta atbalstam. 2010. gadā<br />
pieņemts „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta attīstības konsultatīvās komisijas nolikums”, komisijas mērķis ir<br />
attīstīt sporta sistēmu <strong>Ogres</strong> novadā.<br />
Sporta attīstībai novadā izvirzīti šādi galvenie uzdevumi:<br />
1) nodrošināt, lai katram cilvēkam būtu iespēja nodarboties ar sportu (Sports visiem);<br />
2) nodrošināt, lai katrs bērns un jaunietis varētu nodarboties ar sportu (Bērnu un jauniešu<br />
sports);<br />
3) nodrošināt, lai talantīgie sportisti varētu sagatavoties un piedalīties Olimpiskajās spēlēs,<br />
Pasaules un Eiropas čempionātos (Augstu sasniegumu sports);<br />
4) nodrošināt, lai cilvēki ar invaliditāti varētu nodarboties ar sportu atbilstoši viņu vēlmēm un<br />
spējām (Sports cilvēkiem ar invaliditāti);<br />
5) nodrošināt, lai tiktu izveidoti augstvērtīgi sporta un aktīvās atpūtas infrastruktūras objekti<br />
(Sporta bāzes).<br />
Lai realizētu augstāk minētos uzdevumus, nepieciešams:<br />
1) vispusīgs valsts, pašvaldības, nevalstisko sporta organizāciju un visas sabiedrības atbalsts;<br />
2) pietiekami finanšu resursi;<br />
3) sporta darba koordinācija, vadība, pārraudzība un izvērtēšana;<br />
4) precīzi formulētu rīcības plānu izstrāde visām to īstenošanā iesaistītajām institūcijām;<br />
5) pietiekams cilvēkresursu nodrošinājums gan skaita, gan sagatavotības ziņā.<br />
1.8.1. SPORTA ORGANIZĀCIJAS<br />
Par sporta un aktīva dzīves veida popularitāti <strong>Ogres</strong> novadā liecina sporta klubu un sporta<br />
skolu skaits. 2010. gadā <strong>Ogres</strong> novadā darbojas 18 sporta klubi un divas sporta skolas - <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> Sporta centrs un Basketbola skola.<br />
Lielākā daļa <strong>Ogres</strong> novadā esošo sporta organizāciju un klubu nodrošina iespēju nodarboties<br />
ar sportu arī amatieru līmenī - līdzīgi kā citos novados. Ievērojami mazāk ir klubu, kas orientēti<br />
tikai uz profesionālo darbību. Vērtējot pēc interesentu skaita, viens no ievērojamākajiem sporta<br />
klubiem ir futbola klubs „FK33”, kurā darbojas bērnu futbola komandas dažādās vecuma grupās.<br />
<strong>Ogres</strong> Basketbola skolā darbojas bērnu jauniešu komandas 10 vecuma grupās, kas piedalās Latvijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 72
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
jaunatnes basketbola līgā. Vecākās grupas jauniešu komanda spēlē Latvijas basketbola līgas 2.<br />
divīzijā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Sporta centrā, kur ir akreditētas profesionālās ievirzes mācību <strong>programma</strong>s<br />
vieglatlētikā, handbolā, futbolā, orientēšanās sportā, svarcelšanā, 2010. gadā trenējās ap 256<br />
audzēkņiem. <strong>Ogres</strong> Basketbola skolā, kas ir akreditēta profesionālās ievirzes sporta mācību iestāde<br />
ar specializāciju basketbolā, ir aptuveni 193 audzēkņi.<br />
Sporta organizācijas kopā 2010. gadā apvienoja ap 1211 dalībnieku. Plašāka informācija par<br />
sporta organizācijām novadā un dalībnieku skaitu 8. pielikumā. Biedrības - sporta klubi <strong>Ogres</strong><br />
novadā ir attiecīgo sporta veidu nacionālā līmeņa vadošo un koordinējošo federāciju biedri.<br />
1.8.2. SPORTA NOZARES FINANSĒŠANAS KĀRTĪBA<br />
Galvenais finanšu resurss sporta nozarei <strong>Ogres</strong> novadā ir pašvaldības budžets. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība katru gadu atvēl ievērojamus līdzekļus sporta pasākumu organizēšanai, sporta klubu<br />
komandu un to dalībnieku atbalstam startiem Pasaules un Eiropas, valsts līmeņa sacensībās.<br />
Salīdzinot ar 2007. gadu, 2009. gadā pašvaldības finansējums sporta komandām, klubiem ir<br />
pieaudzis gandrīz trīs reizes (40. attēls).<br />
40. att. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības finansējums sporta komandām, klubiem no 2007. līdz 2010.<br />
gadam 62 , LVL<br />
60000<br />
54020<br />
50000<br />
40000<br />
30000<br />
20000<br />
10000<br />
7805 8060<br />
21170<br />
LVL<br />
0<br />
2007.gads 2008.gads 2009.gads 2010.gads<br />
Ņemot vērā iespējamo pašvaldības kopējā finanšu apjoma samazinājumu tuvāko gadu laikā,<br />
novadā būtu jāveicina privāto sponsoru ieguldījumi sporta pasākumu un infrastruktūras attīstībā.<br />
1.8.3. SPORTA PASĀKUMI<br />
Katru gadu <strong>Ogres</strong> novadā tiek organizēti vietēja un starptautiska mēroga sporta pasākumi:<br />
EBL jaunatnes basketbola sacensības, frisbija turnīri, ielu basketbola turnīri, telpu futbola turnīri,<br />
skriešanas sacensības, tautas orientēšanās, karatē, taekvondo, soļošanas sacensības, velobraucieni,<br />
tenisa, galda tenisa, spēka vīru sacensības, rallijs, pilsētas un pagastu sporta svētki, sporta spēles un<br />
svētki cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kā arī citi sporta pasākumi.<br />
Nozīmīgākie starptautiskie pasākumi ik gadus ir:<br />
- EBL jaunatnes basketbola sacensības;<br />
- frisbija turnīrs ‘’Rīgas rudens’’;<br />
- karatē sacensības ‘’<strong>Ogres</strong> kauss’’;<br />
- orientēšanās stafetes ‘‘Daugavas kauss’’;<br />
62 Pēc <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības sporta attīstības konsultatīvā komisijas sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 73
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
- J. Daliņa piemiņas sacensības soļošanā;<br />
- taekwondo sacensības.<br />
Sporta pasākumu skaitam ir tendence strauji pieaugt. 2005. gadā <strong>Ogres</strong> novadā norisinājās 22<br />
pasākumi, 2007. gadā - 31, bet 2009. gadā - 36, savukārt 2010. gadā plānoti 64 pasākumi. Sporta<br />
pasākumi kopumā kļūst kvalitatīvāki un plašāki.<br />
Informācija par pašvaldības piešķirto finansējumu sporta pasākumu organizēšanai parādīta<br />
41. attēlā.<br />
41. att. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības finansējums sporta pasākumiem<br />
no 2006. līdz 2010. gadam, LVL 63<br />
30000<br />
25000<br />
20000<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
0<br />
28261<br />
17510 17510<br />
11150<br />
7045<br />
2006.gads 2007.gads 2008.gads 2009.gads 2010.gads<br />
LVL<br />
1.8.4. SPORTA INFRASTRUKTŪRA<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotājiem ir pieejama sporta infrastruktūra, kas dod iespējas nodarboties ar<br />
sportu gan ziemā, gan vasarā.<br />
Novada sporta infrastruktūru veido <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta centrs ar futbola laukumu,<br />
vieglatlētikas sektoriem un skrejceļu, handbola laukumu un 2 volejbola laukumiem, 4 vispārējās<br />
fiziskās sagatavotības zāles, 1 trenažieru zāle, 7 sporta spēļu zāles, lielais un mazais peldbaseins, 2<br />
tenisa korti, minigolfa laukums, smaglētikas zāle, šautuve, 10 kompleksie skolu sporta laukumi,<br />
biljarda zāle, 4 pludmales volejbola laukumi, ledus halle (Ikšķiles <strong>novada</strong> teritorijā), auto - moto<br />
trase un 2 kalnu slēpošanas trases. (8. pielikums). Lielākā daļa sporta objektu atrodas <strong>Ogres</strong> pilsētā,<br />
bet pagastu teritorijā plašākās bāzes ir Madlienā un Suntažos.<br />
1.8.5. INVESTĪCIJAS SPORTA INFRASTRUKTŪRĀ<br />
Pēdējo gadu laikā palielinās ieguldīto investīciju apjoms esošās sporta infrastruktūras bāzes<br />
uzlabošanā. Īpašu uzmanību <strong>Ogres</strong> novadu veidojošās pašvaldības pirms ATR pievērsušas sporta<br />
infrastruktūras objektu pilnveidošanai un būvniecībai pie izglītības iestādēm.<br />
Nozīmīgākās pašvaldību investīcijas sporta bāzēm iepriekšējos gados:<br />
- 2004. gadā Ogrē nodota ekspluatācijā <strong>Ogres</strong> 1.vsk. sporta halle;<br />
- 2005. gadā nodota ekspluatācijā <strong>Ogres</strong> sporta halle stadionā, kā rezultātā Ogre ieguva plašu<br />
daudzfunkcionālu sporta bāzi;<br />
- 2008. gadā nomanīta grīda Madlienas vsk. sporta zālē;<br />
- 2009. gadā renovēta Suntažu vsk. sporta zāle;<br />
- 2009. gadā pabeigta Madlienas stadiona rekonstrukcija;<br />
- 2009. gadā nodota ekspluatācijā sporta zāle pie Krapes pamatskolas;<br />
- 2010. gadā pabeigta <strong>Ogres</strong> stadiona rekonstrukcija.<br />
63 Pēc <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības sporta attīstības konsultatīvā komisijas sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 74
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Par to, ka jaunu objektu būvniecība ir ļoti nepieciešama, liecina gan pieaugošā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
iedzīvotāju interese par sporta pasākumiem un sporta nodarbībām, gan arī esošās sporta<br />
infrastruktūras lielā noslodze. Lielākajai daļai <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta klubu nav savu telpu<br />
nodarbībām, tādēļ tās izmanto <strong>novada</strong> sporta bāzes, kuru noslodze ir ļoti augsta.<br />
Sporta infrastruktūras un materiāltehniskais nodrošinājums dažādās sporta bāzēs ir ļoti<br />
atšķirīgs - no ļoti laba līdz faktiski neeksistējošam. Piemēram, <strong>Ogres</strong> Basketbola skolas sporta zāle<br />
ir ļoti labā tehniskā stāvoklī, savukārt <strong>Ogres</strong> ģimnāzijas, <strong>Ogres</strong> 1.vidusskolas, Jaun<strong>ogres</strong><br />
vidusskolas sporta laukumu tehniskais stāvoklis nav apmierinošs. <strong>Ogres</strong> stadionā ir notikusi<br />
renovācija, bet tam ir nepilnīgs materiāli tehniskais aprīkojums.<br />
Lai gan <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta bāžu infrastruktūra un materiāltehniskais stāvoklis ir uzskatāms<br />
par labu, tomēr telpas neatbilst nacionālas nozīmes sporta sacensību prasībām.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir nepieciešama sporta zāle Taurupes vidusskolā, nepieciešama aktīvam<br />
sportam atbilstoša infrastruktūra Zilajos kalnos Ogrē, kas veidojama sadarbībā ar Rīgas un Ikšķiles<br />
<strong>novada</strong> pašvaldībām, kā arī jāpilnveido skolu sporta materiāli tehniskā bāze. Ir jārada iespēja<br />
nodrošināt ar naktsmītnēm sportistus, komandas, tādējādi paplašinot sporta treniņu nometņu<br />
organizācijas iespējas visa gada garumā.<br />
Kopumā var apgalvot, ka <strong>Ogres</strong> novadā nepieciešama infrastruktūras uzlabošana praktiski<br />
ikvienam novadā attīstītajam sporta veidam, lai tā pilnībā atbilstu augošajiem starptautiskajiem<br />
standartiem un ļautu nodrošināt starptautisku sacensību rīkošanu. Īpaša vērība jāveltī sporta un<br />
vispārizglītojošo skolu sporta infrastruktūras attīstībai, lai sekmētu bērnu un jauniešu aktīvu<br />
dzīvesveidu.<br />
Infrastruktūras pilnveidošana jāskata arī kontekstā ar Rīgas sporta infrastruktūras intensīvo<br />
attīstību, kā arī sporta federāciju pieaugošajām prasībām pēc atbilstošas infrastruktūras, kas nākotnē<br />
var paaugstināt <strong>novada</strong> konkurētspēju nacionāla un starptautiska mēroga sacensību organizēšanā.<br />
1.8.6. SPORTA VISĀM PAAUDZĒM<br />
2009. gadā <strong>Ogres</strong> novadā strādāja 19 treneri un 27 sporta skolotāji, t.sk. arī nacionālā un<br />
starptautiskā līmenī pazīstami treneri. Līdzīgi kā visā Latvijā, arī <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong>m raksturīgs sporta<br />
skolotāju trūkums un zems jaunu darbinieku īpatsvars. Lai arī augstu tiek vērtēta esošo treneru<br />
profesionālā kvalifikācija un atdeve, tomēr, nemainoties atalgojuma sistēmai, nākotnē treneru un<br />
sporta skolotāju skaits varētu turpināt samazināties. Aktuāla problēma ir arī kvalificētu tiesnešu<br />
piesaiste un izglītošana atsevišķos sporta veidos, kas galvenokārt ir saistīta ar nepietiekama<br />
finansējuma piešķiršanu.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā dzīvojošie bērni un jaunieši aktīvi nodarbojas ar dažādiem sporta veidiem.<br />
Īpaši populāri viņu vidū ir tādi sporta veidi kā basketbols, futbols, handbols, orientēšanās,<br />
vieglatlētika, frisbijs, florbols, hokejs, svarcelšana un cīņas sports.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta klubi orientējas uz aktīvu jauniešu iesaistīšanu un līdzdalību sporta<br />
aktivitātēs. Iesaistīto bērnu skaits uzrāda noturīgas tendences. Papildu aktivitāti var panākt, veicinot<br />
sporta spēļu pulciņu un sporta sacensību organizēšanu. Pašlaik ar basketbolu, futbolu, florbolu<br />
nodarbojas tikai zēni un jaunieši. Liela interese ir par volejbolu. <strong>Ogres</strong> Basketbola skola 2009. gadā<br />
uzsāka meiteņu basketbola pulciņa organizēšanu. Aktīvi darbojas futbols bērnu klubs „FK33’’,<br />
<strong>Ogres</strong> frisbija klubs, klubs „Karate Sen’e”, strādājot ar bērniem.<br />
Sporta izglītības iestādes, sporta organizācijas un klubi bērniem un jauniešiem rīko dažādus<br />
pasākumus, kuru lielākais īpatsvars ir mācību gada sezonā. Populārākās sporta sacensības ir:<br />
- <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> skolēnu sporta spēles futbolā, volejbolā, florbolā, tautas bumbā, dambretē,<br />
vieglatlētikā;<br />
- stafetes „Drošie, veiklie”;<br />
- pavasara kross;<br />
- skriešanas seriāls „Apkārt zilajiem kalniem”;<br />
- orientēšanās sacensības „Magnēts”;<br />
- skolu sacensības „Lieliskā balva”;<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 75
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
- skolēnu olimpiskā diena;<br />
- atklātie <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> čempionāti galda tenisā, basketbolā, telpu futbolā, volejbolā, futbolā<br />
5:5, vieglatlētikā, distanču slēpošanā, smilšu volejbolā, ielu basketbolā, peldēšanā;<br />
- starptautiskās sacensības frisbijā „Rīgas Rudens”;<br />
- starptautiskās sacensības karate „<strong>Ogres</strong> kauss”;<br />
- starptautiskās sacensības taekvondo;<br />
- Latvijas spēkavīru čempionāta posms;<br />
- J. Daliņa piemiņas sacensības soļošanā,<br />
- <strong>Ogres</strong> sporta svētki;<br />
- pirmsskolas izglītības iestāžu sporta svētki;<br />
- tenisa turnīrs.<br />
Noturīgu popularitāti ieguvuši pagastu sporta svētki Suntažos, Madlienā un Meņģelē.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sportisti un komandas ar panākumiem piedalās sacensībās Latvijā un citviet<br />
pasaulē dažādos sporta veidos: orientēšanās sportā, basketbolā, frisbijā, vieglatlētikā, tenisā,<br />
taekvondo un citos.<br />
Starp sporta komandām var minēt basketbola komandu „BK Ogre”, kas 2009. gadā spēlēja<br />
Latvijas basketbola līgas 2. divīzijā un ieņēma 4.vietu. Hokeja komanda „Ogre” 2009. gada Latvijas<br />
čempionātā hokejā izcīnīja 4.vietu.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā nav sporta kluba cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. Šo darbu koordinē <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> sociālais dienests. Sporta pasākumi iedzīvotājiem ar īpašām vajadzībām tiek organizēti<br />
sadarbībā ar <strong>Ogres</strong> Sporta centru. Sekmīgu sporta attīstību cilvēkiem ar īpašām vajadzībām kavē<br />
divi faktori: pirmkārt, nav pietiekamas sabiedrības izpratnes par cilvēku ar īpašām vajadzībām<br />
iesaistīšanu sporta aktivitātēs; otrkārt, lielākā daļa pilsētas sporta bāžu nav pieejamas cilvēkiem ar<br />
kustību ierobežojumiem.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā aktīvi darbojas arī sporta veterāni (turpmāk tekstā – seniori). Seniori piedalās<br />
basketbola, futbola, vieglatlētikas, novusa, slēpošanas, galda tenisa, peldēšanas, riteņbraukšanas,<br />
orientēšanās, pavasara krosa, rokasbumbas un citos sporta veidos.<br />
Seniori ir vieni no aktīva dzīvesveida popularizētājiem, piemēram, izveidojušās makšķernieku<br />
un nūjotāju interešu grupas pagastos.<br />
Senioru sportu atbalsta arī <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, veicinot viņu aktivitāti.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 76
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.9. KULTŪRVIDE<br />
Kultūra tās visplašākajā nozīmē ir radusies un attīstījusies kā cilvēka atbildes reakcija un<br />
pielāgošanās dzīvei dabas vidē. Cilvēka saskarsmē ar dabas, ekonomisko un sociālo vidi būtiska<br />
nozīme ir sabiedrībā notiekošajiem garīgajiem procesiem.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūrvide ir veidojusies kā Latvijas kultūrvides sastāvdaļa, ko ietekmējusi<br />
senlatviešu folklora un mitoloģija, tautas mentalitāte, dabas vide, vēsturiskie notikumi un citu tautu<br />
atstātais kultūras mantojums, teritorijas ekonomiskā attīstība un citi faktori. Novada kultūras<br />
mantojuma pamatu veido kultūrvēsturiskas un lauku ainavas – pilskalni, pilsētas un ciemu<br />
vēsturiskie centri, muižu ansambļi, dažādu konfesiju baznīcas, parki, vēsturisko notikumu piemiņas<br />
un ievērojamu cilvēku darbības vietas. Katrai vietai ir vēsturiska, mākslinieciska, zinātniska vai cita<br />
veida vērtība, kuras saglabāšana atbilst <strong>novada</strong>, valsts un pasaules interesēm.<br />
Mūsdienās kultūrvide ir tā, kas var prezentēt pašvaldības tēlu, veidot biznesa darījumu un<br />
kultūras sakarus.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā darbojošās pašvaldības kultūras institūcijas ir: kultūras centrs, kultūras un<br />
tautas nami, bibliotēkas, mūzikas un mākslas skolas, muzeji.<br />
1.9.1. KULTŪRVĒSTURISKĀ AINAVA UN KULTŪRAS PIEMINEKĻI<br />
Kultūrvēsturiskā ainava ir viens no kultūrvēstures pieminekļiem, kas atspoguļo tautas<br />
mentalitāti un vēsturiskos procesus, saglabā un vizuāli uztveramā formā sniedz informāciju, veido<br />
priekšstatus par teritorijas attīstību ilgākā laika periodā.<br />
Kultūrainavu veido apdzīvotas vietas, tīrumu sistēmas, ceļi un takas, komunikācijas līnijas,<br />
irigācijas būves, kultūrdarbības radītie pārveidojumi un citi.<br />
Ainavā skatāmie objekti nav vērtējami viennozīmīgi, jo noteicošais faktors ir to tehniskais<br />
stāvoklis un izskats.<br />
Kultūras pieminekļi ir kultūrvēsturiskā mantojuma daļa - kultūrvēsturiskas ainavas un<br />
atsevišķas teritorijas (senkapi, kapsētas, parki, vēsturisko notikumu norises un ievērojamu personu<br />
darbības vietas), kā arī atsevišķi kapi, ēku grupas un atsevišķas ēkas, mākslas darbi, iekārtas un<br />
priekšmeti, kuriem ir vēsturiska, zinātniska, mākslinieciska vai citāda kultūras vērtība un kuru<br />
saglabāšana nākamajām paaudzēm atbilst Latvijas valsts un tautas, kā arī starptautiskajām<br />
interesēm 64 .<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā 121 objektam piešķirts pieminekļa statuss. No tiem 31 ir valsts<br />
nozīmes piemineklis, 90 - vietējās nozīmes pieminekļi. Papildus valsts noteiktajai aizsardzībai<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> saistošo noteikumu Nr. 8/2009 (spēkā no 07.10.2009.) „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> <strong>Ogres</strong> pilsētas<br />
un <strong>Ogres</strong>gala pagasta teritorijas plānojuma grafiskā daļa un teritorijas izmantošanas un apbūves<br />
noteikumi” 7. nodaļā „Kultūras pieminekļu aizsardzība” noteiktas kultūras pieminekļu<br />
aizsargjoslas. Kultūras pieminekļu kompleksās aizsargjoslas noteiktas nolūkā saglabāt <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> <strong>Ogres</strong> pilsētas savdabību, ko veido saglabājusies vēsturiskā apbūves struktūra, ēkas, būves<br />
un ainavas elementi, aizsargājot pret nepārdomātiem un haotiskiem būvniecības pasākumiem.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā noteiktas šādas kultūras pieminekļu kompleksās aizsargjoslas:<br />
1) <strong>Ogres</strong> parka vasarnīcu kolonijas apbūves zona;<br />
2) <strong>Ogres</strong> centra 20. un 30.-to gadu apbūves zona;<br />
3) Jaun<strong>ogres</strong> vasarnīcu apbūves zona.<br />
64 Likuma „Par kultūras pieminekļu aizsardzību” 1. pants<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 77
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.9.2. OGRES VĒSTURES UN MĀKSLAS MUZEJS UN NOVADPĒTNIECĪBAS DARBS<br />
<strong>Ogres</strong> Vēstures un mākslas muzejs (turpmāk tekstā - OVMM) dibināts, pamatojoties uz<br />
<strong>Ogres</strong> rajona Tautas deputātu padomes 23.10.1980. lēmumu, darbu uzsācis 1981. gada 21. jūlijā.<br />
No 2009. gada 31. jūlija OVMM ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības aģentūra, kas veic <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūrvēstures mantojuma izzināšanu, krāšanu un popularizēšanu, tādējādi stiprina visu paaudžu<br />
iedzīvotāju nacionālo un savas dzīvesvietas identitāti, veicina sabiedrības kultūrvēsturisko<br />
izglītošanu.<br />
Muzejā regulāri mainās mākslas un vēsturiskās izstādes, notiek pasākumi, tiek īstenots<br />
izglītības darbs, veidojot un piedāvājot skolām muzejpedagoģiskās <strong>programma</strong>s. Muzeja zinātniskā<br />
darba rezultāti pieejami publikāciju, muzeja izdevumu, kā arī izstāžu un ekspozīciju veidā.<br />
<strong>Ogres</strong> Vēstures un mākslas muzeja krājums ir Latvijas Nacionālā muzeju krājuma daļa, kurā<br />
uzkrātās mākslas un vēstures vērtības atspoguļo <strong>Ogres</strong> pilsētas un <strong>novada</strong> (arī agrākā <strong>Ogres</strong> rajona)<br />
veidošanos, vēsturisko attīstību, būvniecību, sadzīvi un kultūras dzīvi no aizvēstures līdz<br />
mūsdienām (42. attēls). OVMM krājuma darba rezultātā ir izveidota bāze daudzpusīgiem<br />
pētījumiem un izstādēm par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūrvēsturi, nodrošināta tās saglabāšana un iekļaušana<br />
Nacionālā muzeju krājuma apritē.<br />
42. att. OVMM krājuma vienību skaita pieaugums no 2007. līdz 2009. gadam<br />
Gads<br />
No jauna pieņemtie Krājuma priekšmetu<br />
priekšmeti kopskaits gada beigās<br />
2007 618 37302<br />
2008 1119 38421<br />
2009 1017 39438<br />
Muzejs sniedz tādus bezmaksas pakalpojumus kā muzeja ekspozīciju un izstāžu apskate<br />
pirmsskolas vecuma bērniem, invalīdiem, kā arī visiem apmeklētājiem trešdienās, bezmaksas ieeja<br />
ir lielākajā daļā muzeja telpās organizēto sarīkojumu (izstāžu atklāšanas, tematiski pasākumi,<br />
gadskārtu un citi svētki). Lai iegūtu papildu finansējumu pašvaldības piešķirtajam budžetam,<br />
muzejs noteicis maksu par atsevišķiem pakalpojumiem.<br />
Papildus pastāvīgajām ekspozīcijām muzejs iekārto tematiskas un mākslas izstādes.<br />
Atsevišķas no tām tiek veidotas, paredzot iespēju tās eksponēt arī <strong>novada</strong> pagastu kultūras namos,<br />
bibliotēkās vai skolās. Muzeja organizētie pasākumi orientēti uz dažādu sabiedrības grupu<br />
mērķauditorijām. Muzeja organizētie pasākumi notiek Ogrē, bet nākotnē, attīstot sadarbību ar<br />
<strong>novada</strong> kultūras iestādēm, atsevišķi muzeja rīkoti pasākumi varētu notikt arī pārējā teritorijā.<br />
Muzeja apmeklētāju skaits pēdējo 3 gadu laikā bijis stabils un ar nelielu pieaugumu:<br />
2007. gadā – 4501 apmeklētājs;<br />
2008. gadā – 5541 apmeklētājs;<br />
2009. gadā – 5398 apmeklētāji.<br />
Dominējoši ir skolēnu grupu apmeklējumi, kas liecina par veiksmīgu muzeja sadarbību ar<br />
skolām un tūrisma organizācijām. Pieprasītas ir arī muzeja speciālistu lasītās lekcijas. Pieaugoša ir<br />
skolēnu aktivitāte, izmantojot muzeja krājumu un zinātnisko arhīvu, kā arī speciālistu konsultācijas,<br />
kas nepieciešamas skolēnu zinātniski pētniecisko darbu un projektu izstrādei.<br />
Pēdējo trīs gadu (no 2007. - 2009. gadam) laikā muzeja darbinieku skaits ir nedaudz<br />
samazinājies (līdz 10 nodarbinātajiem), visiem darbiniekiem ir atbilstoša kvalifikācija. Muzeja<br />
speciālisti savu izglītību nemitīgi papildina dažādos ar muzeoloģiju un kultūrvēsturi saistītos<br />
tālākizglītības kursos un projektos.<br />
Aģentūras „<strong>Ogres</strong> Vēstures un mākslas muzejs” uzturēšanu un pamatfunkciju veikšanu ik<br />
gadu finansē pašvaldība saskaņā ar noslēgto Pārvaldes līgumu un iesniegto darba plānu.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 78
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Muzeja ieņēmumus pamatā veido pašvaldības finanšu līdzekļi, kā arī maksas pakalpojumu<br />
ieņēmumi. Muzeja darbības nodrošināšanai 2007. gadā izlietoti 94 982 LVL, 2008. gadā 121 484<br />
LVL un 111 130 LVL 2009. gadā. Atlīdzībai ik gadu izmantoti no 67 % līdz 71 % kopējiem<br />
izdevumiem, bet pārējos izdevumus veido preces un pakalpojumi.<br />
2010. gadā muzejs pārcelts uz pielāgotām telpām <strong>Ogres</strong> Kultūras centra ēkā, līdz ar to<br />
samazinājušās krātuvju, apmeklētāju apkalpošanas, palīginventāra novietošanas un darbnīcu telpu<br />
platības. Krājuma priekšmetu glabāšanai nepieciešamās temperatūras un mitruma līmeņa<br />
nodrošināšana ir problemātiska.<br />
Muzejs ir nodrošināts ar administratīvajam, pētnieciskajam, krājuma uzskaites un<br />
digitalizācijas darbam nepieciešamajiem tehniskajiem līdzekļiem. Datortehnikai novecojot un<br />
plānojot multimediālu elementu ieviešanu ekspozīcijās un muzejpedagoģiskajā darbā, plānojami<br />
ieguldījumi tehniskās bāzes pilnveidošanā.<br />
Lai arī funkcionāli pielāgojamas, telpas to pašreizējā atrašanās vietā nav pilnībā piemērotas<br />
pilnvērtīgai visu muzeja funkciju īstenošanai. Jau 2008. gadā pabeigts muzeja jaunās ēkas projekts,<br />
kura realizāciju līdz šim nav izdevies uzsākt finansējuma trūkuma dēļ.<br />
1.9.3. NOVADPĒTNIECĪBAS IZPĒTES OBJEKTI<br />
<strong>Ogres</strong> Vēstures un mākslas muzejs ir pagaidām vienīgais akreditētais un valsts atzītais muzejs<br />
<strong>Ogres</strong> novadā. Novada kultūrvēstures mantojuma apkopošanu, izpēti un popularizēšanu veic arī<br />
citas <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā esošas struktūras un iestādes, ar kurām OVMM izveidojusies laba<br />
sadarbība.<br />
LGSCO (Latvijas Gaidu un skautu centrālās organizācijas) muzejs (pēc statusa – privāts) ir<br />
unikāls ar to, ka ir vienīgais šāda veida muzejs Latvijā un visā Baltijā. Gaidu un skautu muzeja<br />
krājums un ekspozīcijas stāsta par to, kā skautisms un gaidisms aizsākās Latvijā, par latviešu skautu<br />
un gaidu gaitām visā plašajā pasaulē.<br />
“Bet tā bija!” ir privāta novadpētniecības kolekcija Madlienā, izvietota Plāteres vecajā skolā.<br />
Ekspozīcijā izvietoti Madlienas apkaimē savākti priekšmeti, kas stāsta par sociālisma un<br />
postsociālisma dzīvi, padomju saimniecību „Madliena”. Muzejā saglabātas lietas, kas vēsta par<br />
ievērojamiem <strong>novada</strong> cilvēkiem, atpazīstamām sava laika, <strong>novada</strong> un valsts personībām (K.<br />
Kažociņš, E. Brencēns, A. Benjamiņš, K. Hūns).<br />
Taurupes novadpētniecības istabā (pašvaldības struktūrvienība) savākti un eksponēti<br />
materiāli par Taurupes pagasta vēsturi un personībām, kas šeit ir dzimuši, dzīvojuši, darbojušies un<br />
kļuvuši pazīstami arī Latvijas mērogā: gleznotāju Vilhelmu Purvīti, operdziedoni Paulu Saksu,<br />
ķīmiķi Mārtiņu Kalniņu, ģenerāļiem Rūdolfu Bangerski, Edurdu Kalniņu, Kažociņu un Kroderu<br />
dzimtām.<br />
Sergeja Eizenšteina komunikāciju centrs Ķeipenē (pašvaldības struktūrvienība) ir<br />
netradicionāla ekspozīcija, kas atrodas dzelzceļa stacijas ēkā, veltīta kino režisoram Sergejam<br />
Eizenšteinam. Ik gadu šeit notiek kino foruma „Arsenāls” organizēti pasākumi.<br />
Sudrabu Edžus memoriālajā māja “Siliņi” Meņģelē (pašvaldības struktūrvienība) iekārtota<br />
pazīstamā rakstnieka Sudrabu Edžus par viņa dzīvi un darbību, kā arī par Meņģeles pagasta vēsturi.<br />
Ēka ir privātīpašums.<br />
Suntažu novadpētniecības muzejs (pašvaldības struktūrvienība) iekārtots kādreizējā muižas<br />
kungu mājā (tagad Suntažu vidusskola), kurā aplūkojama pagasta un skolas vēsture.<br />
Vilhelma Purvīša dzimtās mājas „Vecjauži” Taurupes pagastā (privātīpašums) dzīvojamā ēka<br />
ir Valsts nozīmes kultūras piemineklis. „Vecjaužos” notiek mākslinieku plenēri, izstādes, tā<br />
veidojas par radošu cilvēku tikšanās un iedvesmas gūšanas vietu.<br />
Novadpētniecības darbu veic arī skolās izveidotie muzeji vai novadpētniecības istabas (<strong>Ogres</strong><br />
1.vidusskola, Krapes pamatskola, Mazozolu pamatskola, Meņģeles pamatskola). Novadpētniecības<br />
materiālus vāc un lasītājiem piedāvā arī <strong>novada</strong> bibliotēku darbinieki.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 79
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.9.4. BIBLIOTĒKAS<br />
2010. gadā <strong>Ogres</strong> novadā darbojas 11 akreditētas publiskās bibliotēkas: viena reģiona<br />
galvenās bibliotēkas statusā (<strong>Ogres</strong> centrālā bibliotēka), 10 - vietējas nozīmes bibliotēkas statusā.<br />
<strong>Ogres</strong> Centrālā bibliotēka (turpmāk tekstā - OCB) ir patstāvīga <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
iestāde, kuras struktūrvienības ir <strong>Ogres</strong>gala un Ciemupes bibliotēkas.<br />
Kā atbilstošā pagasta pārvaldes struktūrvienība darbojas:<br />
- Krapes pagasta bibliotēka,<br />
- Ķeipenes pagasta bibliotēka,<br />
- Lauberes pagasta bibliotēka,<br />
- Madlienas pagasta bibliotēka,<br />
- Mazozolu pagasta bibliotēka,<br />
- Meņģeles pagasta bibliotēka,<br />
- Suntažu pagasta bibliotēka,<br />
- Taurupes pagasta bibliotēka.<br />
Novada pagastu bibliotēkās kopā strādā 13 bibliotekārie darbinieki, gandrīz visiem ir<br />
atbilstoša kvalifikācija. Nepilnu darba laiku strādā Ciemupes, Krapes un Mazozolu bibliotēkas. Ne<br />
visas bibliotēkas ir nodrošinātas ar tehniskajiem darbiniekiem, daļā bibliotēku speciālisti veic arī<br />
apkopēju pienākumus.<br />
OCB strādā 19 bibliotekārie darbinieki, kuriem ir darbam nepieciešamā kvalifikācija.<br />
Bibliotēka ir nodrošināta ar nepieciešamajiem tehniskajiem darbiniekiem.<br />
Visi bibliotekārie darbinieki izgājuši daudzpusīgu apmācību kursu BMGF 65 un Latvijas valsts<br />
finansētā projekta „Trešais tēvadēls” ietvaros.<br />
Bibliotēku darba skaitliskie rādītāji (par lasītājiem, apmeklētājiem un izsniegumu) par laika<br />
posmu no 2007. līdz 2009. gadam apkopoti 9. pielikumā 66 .<br />
Vidēji gadā bibliotēkās ir 8740 lasītāji. 2009. gadā no kopējā lasītāju skaita vislielākais tas<br />
bijis OCB - 67,7 %, Madlienas bibliotēkā - 6,4 % un <strong>Ogres</strong>gala bibliotēkā - 4,6 %.<br />
Bibliotēkās pēdējo gadu laikā ir ievērojami pieaudzis apmeklētāju skaits - 2008. gadā par<br />
4,6 %, salīdzinot ar 2007. gadu, bet 2009. gadā - par 14 %, salīdzinot ar 2008. gadu. Tas<br />
izskaidrojams ar to, ka minētajā laika periodā būtiski uzlabojās bibliotēku materiāli tehniskā bāze,<br />
bet jo īpaši nodrošinājums ar informācijas tehnoloģijām, kā arī paplašinājās bibliotēku sniegto<br />
pakalpojumu klāsts, t.sk., bezmaksas internets un bezvadu interneta (WiFi) pieejamība. Vislielākais<br />
apmeklētāju skaits 2009. bija OCB - 54,2 %, Suntažu pagasta bibliotēkā - 8,1 % un <strong>Ogres</strong>gala<br />
bibliotēkā - 7, 4 % no kopējā apmeklētāju skaita (133 4410 apmeklētāji).<br />
2009. gadā visvairāk izsniegumu no kopējā 337 193 izsniegumu skaita bijis OCB - 74,9 %,<br />
Madlienas pagasta bibliotēkā - 5,7 % un <strong>Ogres</strong>gala bibliotēkā - 3,9 %.<br />
Bibliotēkās krājumu skaits ir nedaudz samazinājies sakarā ar pastiprinātu darbu krājumu<br />
kvalitātes uzlabošanā - no 85 474 vienībām 2007. gadā līdz 85 090 vienībām 2009. gadā. Aptuveni<br />
50 % no krājumiem ir OCB, 8,2 % - Madlienas pagasta bibliotēkā un 7,1 % - Ķeipenes pagasta<br />
bibliotēkā.<br />
Kopējais grāmatu skaits <strong>novada</strong> bibliotēkās 2009. gadā bija 147 486. Vislielākais grāmatu<br />
skaits 2009. gadā bija OCB - 49,4 %, Madlienas un Ķeipenes pagastu bibliotēkās - attiecīgi 8,6 %<br />
un 6,6 %. Plašāka informācija par bibliotēku krājumu un grāmatu skaitu apkopota 9. pielikumā.<br />
Bibliotēku finansiālais nodrošinājums (9. pielikums) bibliotēkām ir bijis ļoti atšķirīgs, tas<br />
izskaidrojams ar pašvaldību kopējo finanšu situāciju un noteiktajām attīstības prioritātēm, struktūru<br />
un spēju piesaistīt ārējos finanšu līdzekļus.<br />
2008. gadā bibliotēkām pašvaldību budžetos piešķirti 431 989 LVL, bet 2009. gadā - 319 332<br />
LVL. Būtiski samazinājies finansējums bibliotēkām, salīdzinot 2008. un 2009. gada rādītājus, un<br />
65 Bill and Melinda Gates Foundation<br />
66 Informācija sagatavota saskaņā ar statistikas atskaitēm par 2007. – 2009. gadu<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 80
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
tas ir 26 %. Vislielākais finanšu apjoms 2009. gadā ir bijis OCB - 67, 4 %, Madlienas pagasta<br />
bibliotēkai - 5,3 % un <strong>Ogres</strong>gala bibliotēkai - 5,1 %.<br />
Būtiskākās izdevumu pozīcijas pēc 2009. gada budžeta līdzekļu izlietojuma ir bijušas<br />
atlīdzība (60,4 %), valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas (15,4 %) un krājumu<br />
komplektēšana - 7,1 % no kopējiem izdevumiem.<br />
Būtiski atšķiras bibliotēkām piešķirtie līdzekļi, tos pārrēķinot uz vienu iedzīvotāju un vienu<br />
lasītāju.<br />
2009. gadā vislielākais finansējums uz vienu iedzīvotāju bijis Lauberes pagasta bibliotēkai -<br />
15,5, LVL, Meņģeles pagasta bibliotēkai - 13,4 LVL un Mazozolu pagasta bibliotēkai - 11,2 LVL.<br />
Savukārt vismazākais tas bijis OCB - 8,0 LVL, Madlienas, <strong>Ogres</strong>gala un Ciemupes bibliotēkai - 8,2<br />
LVL.<br />
Līdzīga situācija parādās, izvērtējot krājuma eksemplāru skaitu un finansējumu krājuma<br />
iegādei uz 1 iedzīvotāju un uz 1 lasītāju.<br />
Bibliotēkas kopumā ir nodrošinātas ar informācijas tehnoloģijām (datori, printeri, skaneri,<br />
multifunkcionālās iekārtas, kopētāji; programmnodrošinājums, interneta ātrums, WiFi).<br />
Bibliotēkās kopā ir 118 datori, no kuriem 27 izmanto darbinieki. Praktiski visas bibliotēkas ir<br />
nodrošinātas ar printeriem, daļai no tām ir kopētāji (kopā 8) un skeneri (kopā 5). Visas bibliotēkas ir<br />
nodrošinātas ar interneta pieslēgumu un multifunkcionālajām iekārtām.<br />
Bibliotēkās kopā ir 401 lasītāju vieta, no tām 80 - OCB, 15 - Suntažu un 14 Madlienas<br />
pagasta bibliotēkā. Telpu tehniskais stāvoklis ir labs vai ļoti labs sešās bibliotēkās (OCB,<br />
Madlienas, <strong>Ogres</strong>gala, Ciemupes, Suntažu un Taurupes bibliotēka), bet apmierinošs pārējās<br />
bibliotēkās - atsevišķās no tām ir nepieciešams remonts.<br />
2008. gadā izstrādāts OCB rekonstrukcijas projekts, taču tā realizācija tuvākajā nākotnē ir<br />
neskaidra.<br />
Bibliotēku regulāri organizētie pasākumi ir izstādes, tematiski pasākumi, bibliotekārās<br />
stundas, konkursi, Bibliotēku nedēļa, Grāmatu svētki, Bērnu žūrija, Ziemeļvalstu bibliotēku nedēļa.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā un arī apkārtējo pašvaldību teritorijās daļa iedzīvotāju bibliotekāros<br />
pakalpojumus turpina saņemt, izmantojot mobilo bibliotēku jeb bibliobusu. Lai nodrošinātu šī<br />
pakalpojumu sniegšanu labā kvalitātē arī nākotnē, nepieciešams noslēgt sadarbības līgumus ar<br />
kaimiņu pašvaldībām, kā arī atjaunot mobilās bibliotēkas materiāli tehnisko bāzi.<br />
Informācija par bibliotēkām pieejama <strong>Ogres</strong> Centrālās bibliotēkas mājas lapā www.ocb.lv<br />
sadaļā „Novadu bibliotēkas”, <strong>novada</strong> mājaslapā www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv , Latvijas bibliotēku portālā<br />
www.biblioteka.lv, kā arī portālā www.kulturaskarte.lv.<br />
1.9.5. NEMATERIĀLAIS KULTŪRAS MANTOJUMS<br />
Kultūras identitātes apzināšanā, nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanā un<br />
dokumentēšanā būtiska nozīme ir pašvaldības un privātajām kultūras institūcijām.<br />
Pēc <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> izveidošanas 2009. gada 1. jūlijā strukturālas izmaiņas skāra daudzas<br />
pagastu pašvaldību izveidotās kultūras institūcijas, kurām līdz tam bija pašvaldības iestādes<br />
statuss.<br />
Saskaņā ar nolikumu 67 <strong>Ogres</strong> novadā darbojas pašvaldības aģentūra „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras<br />
centrs” un šādas iestādes - <strong>Ogres</strong> mākslas skola, <strong>Ogres</strong> mūzikas skola, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> bērnu un<br />
jauniešu centrs, <strong>Ogres</strong> centrālā bibliotēka un Kārļa Kažociņa Madlienas mūzikas un mākslas skola<br />
(informācija par profesionālās ievirzes izglītības iestādēm apkopota 7. nodaļā „Izglītība”).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras centrs ir daudzfunkcionāla kultūras iestāde, kuras pakļautībā atrodas<br />
struktūrvienības <strong>Ogres</strong> kultūras centrs, <strong>Ogres</strong>gala tautas nams un Ciemupes tautas nams, un tas<br />
plāno, organizē, koordinē un kontrolē kultūras procesu <strong>Ogres</strong> un <strong>Ogres</strong>gala pagasta kultūras<br />
iestādēs.<br />
67 Pēc <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības nolikuma<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 81
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Katra pagasta teritorijā kā attiecīgās pagasta pārvaldes struktūrvienības darbojas Krapes tautas<br />
nams, Ķeipenes tautas nams, Lauberes kultūras nams, Madlienas kultūras nams, Mazozolu tautas<br />
nams, Meņģeles tautas nams, Suntažu kultūras nams un Taurupes tautas nams.<br />
Viena no kultūras un tautas namu darbības pamatjomām ir nemateriālā kultūras<br />
mantojuma saglabāšana. Šajās iestādēs ik gadu darbojas ap 13 dažāda veida mākslinieciskie<br />
kolektīvi (9. pielikums). Apkopotā informācija liecina, ka pakāpeniski samazinās gan kopējais<br />
kolektīvu, gan dalībnieku skaits tajos. No 2007. līdz 2009. gadam kolektīvu skaits samazinājies par<br />
13 % jeb 11 kolektīviem, bet dalībnieku skaits tajos attiecīgi par 9,2 % jeb 188 dalībniekiem 68 .<br />
Vislielākais amatiermākslas kolektīvu un praktiski nemainīgs to dalībnieku skaits ir bijis<br />
<strong>Ogres</strong> kultūras centrā - 31 kolektīvs ar vidēji 958 dalībniekiem gadā. Visus gadus nemainīgs<br />
māksliniecisko kolektīvu skaits, tas ir 9, ir bijis Madlienas un Suntažu kultūras namos. Madlienas<br />
kultūras namā dalībnieku skaits pakāpeniski ir palielinājies no 159 līdz 206 dalībniekiem, bet<br />
Suntažu kultūras namā samazinājies tikai 2009. gadā.<br />
Gandrīz visos kultūras un tautas namos apskatāmajā laika posmā darbojušies bērnu<br />
kolektīvi, taču to skaits pakāpeniski ir samazinājies - no 24 kolektīviem (dalībnieku skaits 788)<br />
2007. gadā līdz 19 kolektīviem 2009. gadā (dalībnieku skaits 687).<br />
No kopējā māksliniecisko kolektīvu skaita ik gadu 16 līdz 18 kolektīvi, no kuriem apmēram<br />
puse bērnu kolektīvu jeb 12 % no kopējā kolektīvu skaita, ir bijuši maksas kolektīvi. Tajos<br />
mākslinieciskajās aktivitātēs darbojušies no 530 dalībniekiem 2009. gadā līdz 1075 dalībniekiem<br />
2008. gadā. Vislielākais maksas kolektīvu skaits ir <strong>Ogres</strong> kultūras centrā.<br />
Pašvaldības kultūras un tautas namos darbojas arī interešu pulciņi, to vidējais skaits gadā ir<br />
10 un ar svārstīgu dalībnieku skaitu. Daļa no tiem, galvenokārt pieaugušajiem, ir maksas pulciņi.<br />
Pašvaldības iedzīvotāju iesaistīšanos mākslinieciskajos kolektīvos un pārējos kolektīvos<br />
2009. gadā raksturo 43. attēls.<br />
43. att. Māksliniecisko kolektīvu un interešu klubu un to kopējais dalībnieku skaits<br />
kultūras iestādēs 2009. gadā<br />
Kultūras/ tautas nams<br />
Kolektīvu un<br />
klubu skaits<br />
kopā<br />
Tai skaitā<br />
bērnu<br />
kolektīvi<br />
Dalībnieku<br />
skaits kopā<br />
Tai skaitā<br />
bērni<br />
Ciemupes tautas nams 1 0 14 0<br />
Krapes tautas nams 3 1 33 15<br />
Ķeipenes tautas nams 6 0 71 0<br />
Lauberes kultūras nams 7 2 104 36<br />
Madlienas kultūras nams 10 1 211 52<br />
Mazozolu tautas nams 1 0 10 0<br />
Meņģeles tautas nams 8 4 77 56<br />
<strong>Ogres</strong>gala tautas nams 8 3 160 106<br />
<strong>Ogres</strong> KC 32 8 970 454<br />
Suntažu kultūras nams 10 1 158 8<br />
Taurupes tautas nams 4 0 28 0<br />
Pavisam kopā 90 19 1837 687<br />
Ņemot vērā iedzīvotāju kopējo skaitu pašvaldībā uz 2009. gada 1. janvāri, var secināt, ka<br />
augstāk minēto kultūras iestāžu mākslinieciskajos kolektīvos un interešu klubos iesaistīti 4,5 % no<br />
kopējā iedzīvotāju skaita. Šie dati ir aptuveni, jo nav zināms, cik pašvaldības iedzīvotāju ir<br />
iesaistījušies mākslinieciskajos kolektīvos citās pašvaldībās, jo īpaši Rīgā.<br />
68 Visi dati par kultūras un tautas namu rādītājiem iegūti no kultūras un tautas namu statistikas atskaitēm<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 82
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Kultūras un tautas namu kopējie ieņēmumi 2007. gadā bija 937 818 LVL, 2008. gadā - 1 105<br />
694 LVL, bet 2009. gadā - 1 089 465 LVL.<br />
Pēdējie gadi raksturīgi ar to, ka vairākas pašvaldības mērķdotāciju ATR pabeigšanai pilnībā<br />
vai daļēji izmantoja kultūras un tautas namu rekonstrukcijai un remontdarbu veikšanai (Krapes,<br />
Meņģeles, Ķeipenes un Lauberes pašvaldības), tādējādi ievērojami palielinot kopējos nozarei<br />
atvēlētos līdzekļus. Valsts budžeta mērķdotācijas kolektīvu vadītāju darba samaksai par augstiem<br />
kolektīvu sasniegumiem saņēmuši <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras centra, Madlienas, Suntažu un Lauberes<br />
kultūras namu kolektīvu vadītāji.<br />
75 līdz 84 % (attiecīgi 2009. un 2007. gadā) budžeta ieņēmumu veidoja pašvaldības budžeta<br />
līdzekļi, bet citi ieņēmumi no 13 līdz 23 % gadā. Citus ieņēmumus veido ieejas maksas - ne vairāk<br />
kā 3,6 % (2008. gadā) un maksas pakalpojumi - līdz 6,5 % gadā (2008. gadā).<br />
No kopējiem budžeta izdevumiem kultūras un tautas namiem visvairāk izlietoti <strong>Ogres</strong><br />
kultūras centrā (2007. gadā - 59,7 %, 2008. gadā - 61 %, 2009. gadā - 46,4 %), Suntažu kultūras<br />
namā (2007. gadā - 7,7 %, 2008. gadā - 8,5 %, 2009. gadā - 5,8 %). Ieguldītās investīcijas kultūras<br />
un tautas namu rekonstrukcijā būtiski ietekmējušas kopējo līdzekļu izlietojumu, tādējādi 2008. gadā<br />
ievērojami pieaug Mazozolu tautas nama izdevumu īpatsvars 2008. gadā (6,6 %) un Meņģeles<br />
tautas nama izdevumu īpatsvars 2009. gadā (17,2 %).<br />
Kopējo izdevumu struktūru atspoguļo 44. attēls.<br />
44. attēls. Kultūras un tautas namu kopējo izdevumu struktūra<br />
Izdevumi 2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Kopā<br />
LVL<br />
% no<br />
kopējiem<br />
Kopā<br />
LVL<br />
% no<br />
kopējiem<br />
Kopā<br />
LVL<br />
% no<br />
kopējiem<br />
izdevumiem<br />
izdevumiem izdevumiem<br />
Atlīdzība 333379 35,9 475254 41,9 371217 34,3<br />
VSAOI 74038 8,0 110758 9,8 88835 8,2<br />
Ēku remonts 174533 18,8 76966 6,8 263226 24,3<br />
Pamatlīdzekļu<br />
iegāde<br />
Komunālie<br />
maksājumi<br />
Pārējās<br />
izmaksas<br />
36353 3,9 16000 1,4 16342 1,5<br />
78243 8,5 89536 7,9 117200 10,8<br />
230977 24,9 364815 32,2 225285 20,9<br />
Dati par kultūras iestāžu un struktūrvienību izdevumiem uz vienu attiecīgās teritorijas<br />
iedzīvotāju būtiski atšķiras. Vidēji novadā (neskaitot vienreizējās investīcijas) 2007. gadā uz vienu<br />
iedzīvotāju iepriekš minētajās iestādēs izlietoti 23,26 LVL, 2008. gadā - 28,12 LVL, bet 2009. gadā<br />
- 26,29 LVL. 2007. gadā vismazāk līdzekļu uz vienu pašvaldības iedzīvotāju ir bijis Krapes tautas<br />
namā - 7,08 LVL, bet visvairāk - 40,01 LVL - Mazozolu tautas namā. Savukārt 2009. gadā<br />
vismazākie finanšu līdzekļi ir bijuši Taurupes tautas namam (5,14 uz iedzīvotāju), bet vislielākie -<br />
Ķeipenes tautas namam - 32,68 LVL uz iedzīvotāju. Jāpiebilst, ka šos datus būtiski ietekmējusi<br />
katras pašvaldības finanšu vadība un, iespējams, daļa no kultūras un tautas namu izdevumiem<br />
attiecināmi uz citām izdevumu pozīcijām, jo vairākas kultūras institūcijas atrodas ēkās kopā ar<br />
citām iestādēm vai struktūrvienībām.<br />
Kultūras un tautas namos strādājošo skaits 2007. un 2008. gadā ir bijis praktiski nemainīgs<br />
(145 darbinieki), bet 2009. gadā tas samazinājies līdz 135 darbiniekiem. Nemainīgs visos gados ir<br />
iestāžu un struktūrvienību vadītāju skaits - 12. 2007. un 2008. gadā ir bijis vienāds speciālistu skaits<br />
- 76 (ap 50 % no kopējā darbinieku skaita), bet 2009. gadā tas samazinājies līdz 68. Nedaudz ik<br />
gadu mainījies pārējo darbinieku skaits, un 2009. gadā tie bija 55 darbinieki. Apmēram 50 % no<br />
kopējā strādājošo skaita ir bijis <strong>Ogres</strong> kultūras centrā, ap 10 % Madlienas un 10 % Suntažu kultūras<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 83
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
namā. Atšķirībā no citām pašvaldības iestādēm un struktūrvienībām un, ņemot vērā kultūras darba<br />
specifiku, vairāk nekā puse no darbiniekiem nav nodarbināti pamatdarbā, 2009. gadā šis rādītājs<br />
sasniedz 54,1 %.<br />
Īpašas atšķirības vērojamas vidējā atlīdzībā vadītājiem, speciālistiem un pārējiem<br />
darbiniekiem starp visām <strong>novada</strong> kultūras institūcijām, tāpēc iegūtā informācija jāanalizē papildus.<br />
Piemēram, pat neņemot vērā viszemāko un visaugstāko atlīdzību vidēji mēnesī, 2009. gadā vadītāju<br />
grupā tā atšķiras piecas reizes, speciālistiem - 4,7 reizes, bet pārējiem darbiniekiem - divas reizes.<br />
Lai veiksmīgi nodrošinātu kultūras pasākumu norisi, visos pagastos ir uzcelti kultūras vai<br />
tautas nami. Vidēji vietu skaits zālēs svārstās no 200 līdz 300, visvairāk vietu ir <strong>Ogres</strong> kultūras<br />
centra zālē - 670, bet vismazāk Taurupes tautas namā - 100. Mazās un citas zāles ir Lauberes,<br />
Madlienas, Suntažu kultūras namos (papildus ap 250 vietām) un <strong>Ogres</strong> kultūras centrā.<br />
Brīvdabas estrādes vai deju grīdas ir Lauberē, Madlienā un Suntažos (abas skaitliski<br />
ietilpīgākās estrādes pagastos), kā arī Taurupē, bet to tehniskais stāvoklis praktiski visās vietās ir<br />
neapmierinošs vai daļēji apmierinošs. <strong>Ogres</strong> pilsētā estrāde ir privātīpašums, tajā pēdējos gados<br />
praktiski nenotiek pašvaldības organizēti pasākumi.<br />
Materiāli tehniskā nodrošinājuma ziņā kopīgas problēmas ir kinofilmu demonstrēšanā, jo<br />
praktiski nekur nav atbilstošas aparatūras. Apkopotie dati liecina, ka problemātisks ir skatuvju<br />
aprīkojums - nepilnīgs skaņas un gaismas aprīkojums, neapmierinošs skatuvju grīdas segums.<br />
Būtiski atzīmēt, ka lielai daļai māksliniecisko kolektīvu ir stipri nolietojušies tautas tērpi vai to nav<br />
vispār.<br />
Pašreizējā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> mākslinieciskie kolektīvi aktīvi iesaistījušies dažādās<br />
mākslinieciskajās aktivitātēs, to priekšnesumi ir neatņemama valsts un pašvaldības svētku<br />
sastāvdaļa.<br />
Īpaši jāatzīmē kolektīvu dalība Vispārējos Latviešu Dziesmu un deju svētkos. 2008. gada<br />
XXIV Vispārējos Latviešu Dziesmu un XIV Deju svētkos piedalījās 28 mākslinieciskie kolektīvi -<br />
8 kori, 15 deju kolektīvi, 2 pūtēju orķestri, 2 vokālie ansambļi un viena lietišķās mākslas studija.<br />
Vislielākais kolektīvu skaits šajos svētkos bija no <strong>Ogres</strong> kultūras centra - 13, no Suntažu kultūras<br />
nama - 6 kolektīvi, Madlienas kultūras nama - 6 kolektīvi. Lauberes kultūras nams svētkos<br />
piedalījās ar diviem kolektīviem, bet Ķeipenes tautas nams ar vienu kolektīvu.<br />
Kā tradicionālie kultūras un tautas namu organizētie pasākumi jāmin pilsētas un pagastu<br />
dienas (Ogre, Suntaži, Madliena, Ķeipene), festivāli un konkursi (pūtēju orķestru festivāls „Brīze”,<br />
Mūzikas svētki, sporta deju konkurss „Sveču gaismā” Ogrē, Suntažu pagasta dziesmu svētki,<br />
mākslinieku plenērs Ķeipenē, ražas svētki Meņģelē un c.), gadskārtu un ieražu svētki.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 84
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.10. SOCIĀLIE PAKALPOJUMI UN SOCIĀLĀ PALĪDZĪBA<br />
1.10.1. SOCIĀLĀS SITUĀCIJAS RAKSTUROJUMS<br />
Pēdējo gadu straujais bezdarba līmeņa pieaugums, iedzīvotāju maksātspējas pazemināšanās,<br />
migrācija un citi faktori ir ietekmējuši sociālo situāciju novadā.<br />
Pašvaldības budžeta līdzekļi sociālajiem pabalstiem no 2009. gada līdz 2010. gadam<br />
pieauguši no 760 424 LVL līdz 1 211 481 LVL jeb par 159,3 %. Turpina pieaugt arī pieaug sociālo<br />
dienestu klientu skaits un sociālo palīdzību saņēmušo personu skaits. Tas liecina par sociālās<br />
situācijas pasliktināšanos. Informācija par izmaksāto sociālu pabalstu dinamiku apkopota 10.<br />
pielikumā.<br />
Lai nodrošinātu likumā „Par pašvaldībām” noteikto autonomu funkciju izpildi sociālajā<br />
jomā, pašvaldība ir izveidojusi 4 sociālos dienestus - <strong>Ogres</strong>, Madlienas, Suntažu un Taurupes<br />
sociālos dienestus, līdz ar to katrā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritoriālajā vienībā ir nodrošināts normatīvo aktu<br />
prasībām atbilstošs sociālā darba pakalpojums.<br />
Sociālo pakalpojuma un sociālās palīdzības likumā 10. pantā noteikta norma, ka uz 1000<br />
iedzīvotājiem jābūt 1 sociālā darba speciālistam. <strong>Ogres</strong> novadā kopumā uz 1 sociālā darba<br />
speciālistu ir 1188 iedzīvotāji, bet <strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>Ogres</strong>galā - viens sociālā darba speciālists uz<br />
1300 iedzīvotājiem. Tas liecina, ka vēl joprojām trūkst kvalificētu sociālā darba speciālistu.<br />
Katrs no četriem <strong>novada</strong> sociālajiem dienestiem veic profesionālu sociālo darbību:<br />
1) palīdz personām, ģimenēm, personu grupām un sabiedrībai kopumā veicināt vai atjaunot<br />
savu spēju funkcionēšanu;<br />
2) administrē pašvaldības budžeta līdzekļus, kas piešķirti sociālo pakalpojumu un sociālās<br />
palīdzības sniegšanai;<br />
3) sniedz sociālo atbalstu ģimenēm, kurās ir bērna attīstībai nelabvēlīgi apstākļi, kā arī<br />
audžuģimenēm un aizbildņiem;<br />
4) sniedz sociālos pakalpojumus vai organizē to sniegšanu personām, kurām ir sociālās<br />
funkcionēšanas vai pašaprūpes traucējumi, personām, kuras aprūpē kādu no ģimenes<br />
locekļiem, invalīdiem, pensijas vecuma personām, personām ar garīga rakstura<br />
traucējumiem un citām personu grupām, kurām tas nepieciešams;<br />
5) sniedz sociālo palīdzību trūkumā nonākušām personām;<br />
6) iesaista klientus savu problēmu risināšanā, sekmē atbalsta un pašpalīdzības grupas<br />
veidošanu un darbību;<br />
7) novērtē sociālā dienesta administrēto un pašvaldības finansēto sociālo pakalpojumu un<br />
sociālās palīdzības kvalitāti, informē iedzīvotājus par sociālajiem pakalpojumiem un<br />
sociālo palīdzību.<br />
1.10. 2. OGRES SOCIĀLAIS DIENESTS UN TĀ STRUKTŪRVIENĪBAS<br />
Saskaņā ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības <strong>Ogres</strong> Sociālā dienesta nolikumu Sociālais dienests ir<br />
pašvaldības iestāde, kuras sastāvā ietilpst vairākas nodaļas un struktūrvienības, un tajā kopumā<br />
nodarbināti 48 darbinieki. <strong>Ogres</strong> sociālais dienests sniedz sociālo palīdzību un sociālos<br />
pakalpojumus <strong>Ogres</strong> pilsētā un pakalpojumu centros <strong>Ogres</strong>galā un Ciemupē. <strong>Ogres</strong> sociālajā<br />
dienestā, atbilstoši Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumam, ir nodrošināti sociālās<br />
palīdzības, sociālā darba, sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumi.<br />
Sociālās palīdzības speciālistu uzdevums ir sniegt materiālu atbalstu krīzes situācijā<br />
nonākušām trūcīgām un maznodrošinātām (personām) ģimenēm, lai apmierinātu to<br />
pamatvajadzības un veicinātu darbspējīgo personu līdzdarbību savas situācijas uzlabošanā. Sociālās<br />
palīdzības speciālisti izvērtē un piešķir valsts un pašvaldību normatīvajos aktos noteiktos pabalstus.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 85
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Sociālās palīdzības speciālisti sniedz iedzīvotājiem nepieciešamo informāciju par dokumentu<br />
aizpildīšanas kārtību un nepieciešamajiem dokumentiem iesnieguma izskatīšanai, konsultē sociālo<br />
pakalpojumu saņemšanas jautājumos, kā arī veido datu bāzi par ģimenēm vai atsevišķi dzīvojošām<br />
personām. Kopumā sociālā dienestā ir nodrošināti 13 sociālo pabalstu veidi.<br />
Sociālo pakalpojumu attīstība ir būtisks Latvijas sociālās politikas mērķis, kā arī svarīgs<br />
priekšnoteikums mazaizsargāto grupu sociālās atstumtības mazināšanai. Sociālā darba mērķis ir<br />
palīdzēt personai, ģimenei noteikt, atrisināt vai mazināt sociālās problēmas, attīstot pašas personas<br />
resursus un iesaistot atbalsta sistēmas. <strong>Ogres</strong> sociālajā dienestā tiek sniegti vairāki pakalpojumi:<br />
1) sociālā darba pakalpojums ģimenēm ar bērniem;<br />
2) sociālās aprūpes pakalpojumi;<br />
3) sociālās rehabilitācijas pakalpojumi.<br />
Atbalsta nodaļā ģimenēm ar bērniem sociālo darbu ģimenēm ar bērniem veic 3 sociālie<br />
darbinieki <strong>Ogres</strong> pilsētā, bet no 2008. gada 1 sociālais darbinieks strādā pakalpojumu centrā<br />
<strong>Ogres</strong>galā un Ciemupē; <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sociālajā dienestā darbu uzsācis arī psihologs, veicot<br />
psihodiagnostiku un psiholoģisko konsultēšanu sociālā riska ģimenēm. 2010. gadā darbu atbalsta<br />
nodaļā uzsācis arī sociālais aprūpētājs, kurš pilnveido ģimeņu dzīvesprasmes. Kopējais lietu skaits<br />
vidēji mēnesī 2008. gadā bija 76, 2009. gadā - 77, bet 2010. gadā - 83.<br />
Lai sekmīgi risinātu ģimenes multiproblēmas (vecāku alkoholismu, narkomāniju, bērnu<br />
pamešanu novārtā, nevērīgu vecāku attieksmi pret bērniem, kā arī vecāku neizglītotību) un sekmētu<br />
šo ģimeņu sociālo un psiholoģisko atveseļošanos, sociālajam darbiniekam jāveic pasākumu<br />
kopums, kas uzlabotu ģimenes funkcionēšanas apstākļus, palīdzētu personām, ģimenēm atjaunot<br />
savu spēju sociāli funkcionēt.<br />
Sociālās aprūpes nodaļas mērķis ir sniegt sociālās aprūpes un rehabilitācijas<br />
pakalpojumus, lai stabilizētu, atjaunotu, uzlabotu vai uzturētu personas sociālās funkcionēšanas<br />
spējas un iekļaušanos sabiedrībā. Sociālās aprūpes nodaļā strādā 2 sociālie darbinieki - vadītājs un<br />
darbinieks, kurš piegādā siltas pusdienas mājās. Sociālās aprūpes nodaļas sniedz šādus<br />
pakalpojumus:<br />
1) aprūpe mājās;<br />
2) silto pusdienu piegāde.<br />
Aprūpe mājās var būt pastāvīga vai pagaidu. Aprūpi mājās var saņemt tās personas <strong>Ogres</strong><br />
pilsētā, <strong>Ogres</strong>gala pagastā, kuras vecuma, garīgu vai fizisku traucējumu dēļ, slimības laikā vai<br />
atveseļošanās periodā nevar veikt ikdienas mājas darbus un savu personisko aprūpi un kurām nav<br />
likumīgu apgādnieku vai tie objektīvu apstākļu dēļ nespēj sniegt nepieciešamo palīdzību.<br />
Šo pakalpojumu skaits un tiem izlietotie pašvaldības budžeta līdzekļi pieaug ar katru gadu.<br />
2005. gadā pakalpojumu saņēma 17 klienti, 2006. - 20, 2007. - 25, 2008. - 36 un 2009. - 47 klienti.<br />
Pakalpojumu nodrošina sociālie aprūpētāji, kuri slēdz līgumu ar sociālo dienestu, bet 2009. gadā -<br />
arī izmaksājot pabalstu aprūpējamai personai. 2010. gadā NVA projekta ietvaros sociālās aprūpes<br />
pakalpojuma sniegšanā iesaistījās bezdarbnieki ar 100 Ls stipendiju.<br />
Silto pusdienu piegāde ir pakalpojums, kuru nodrošina <strong>Ogres</strong> pilsētas iedzīvotājiem. Sociālā<br />
dienesta darbinieks piegādā pusdienas klientiem mājās, izmantojot sociālā dienesta autotransportu.<br />
Vidēji mēnesī šo pakalpojumu izmanto ap 20 klientu.<br />
Ilgstošas sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu ilgstošas aprūpes un<br />
sociālās rehabilitācijas institūcijā pašvaldība nodrošina vidēji 20 klientiem gadā.<br />
Valsts sociālās aprūpes centros ir nodrošināti pakalpojumi pilngadīgām personām ar<br />
smagiem garīga rakstura traucējumiem, neredzīgām personām, bērniem ar garīga rakstura<br />
traucējumiem, bērniem bāreņiem un bez vecāku gādības palikušiem bērniem līdz 2 gadu vecumam.<br />
Sociālās aprūpes nodaļa šajā jomā saņem vidēji 13 iesniegumus gadā, bet pakalpojumu saņem<br />
vidēji 8 personas gadā.<br />
Nodaļas darbinieki veic klientu sociālo funkcionēšanas spēju atjaunošanu un uzlabošanu, lai<br />
sekmētu klientu iekļaušanos sabiedrībā. Tas ir sociālās rehabilitācijas pakalpojums klientiem,<br />
kuriem nepieciešama palīdzība dažādu dokumentu kārtošanā, invaliditātes grupu kārtošanā, dzīves<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 86
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
apstākļu uzlabošanā, konfliktsituāciju ģimenē un ar kaimiņiem risināšanā, sociālo prasmju<br />
attīstīšanā un sadzīves jautājumu risināšanā.<br />
Sociālo rehabilitāciju sociālajā dienestā veic 3 darbinieki - viens speciālists strādā ar klientu<br />
rehabilitācijas plānu sastādīšanu, nosūta uz rehabilitācijas iestādēm. Divi ielu sociālie darbinieki<br />
strādā ar narkotisko vielu atkarīgiem cilvēkiem. Sociālā rehabilitācija nodrošina personas<br />
funkcionālo spēju uzlabošanu, atjaunošanu, mazina invaliditātes, darbnespējas, brīvības<br />
atņemšanas, soda izciešanas, atkarības un citu faktoru izraisītās negatīvās sociālās sekas personas<br />
dzīvē.<br />
Sociālās rehabilitācijas pakalpojumu veidi ir:<br />
1) sociālās rehabilitācijas plāna sastādīšana, lēmumu pieņemšana par ievietošanu Valsts<br />
sociālās rehabilitācijas institūcijās un programmās;<br />
2) medicīniskā rehabilitācija bērniem un pieaugušajām personām (medicīnisko rehabilitāciju<br />
veic 1 medmāsa – masiere. Rehabilitācijā ietilpst masāžas un fizikālās procedūras. Vidēji<br />
gadā veiktas 1600 masāžas kursu procedūras un 1500 fizikālās procedūras);<br />
3) sociālais darbs ar narkotisko un psihotropo vielu atkarīgajām personām(ielu sociālais<br />
darbinieks veic šļirču apmaiņu, profilaktiskos pasākumus).<br />
1.10.2.1. Dienas centrs „Saime”<br />
Dienas centra personām ar garīga rakstura traucējumiem „Saime” mērķis ir nodrošināt<br />
sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumus, sociālo prasmju attīstību, izglītošanu un<br />
brīvā laika pavadīšanas iespējas personām ar garīgās attīstības traucējumiem, lai radītu pēc iespējas<br />
lielāku personas pašnoteikšanos un pēc iespējas pilnīgāku integrāciju sabiedrības dzīvē. Centra<br />
darbībai ir jāveicina personu ar garīga rakstura traucējumiem dzīvošana ārpus stacionāra tipa<br />
iestādēm, atbalstot tās ģimenes, kuras vēlas pašas uzturēt un aprūpēt šādas personas.<br />
Centru apmeklē cilvēki ar garīga rakstura traucējumiem, kas sasnieguši 16 gadu vecumu un<br />
kuriem ir I vai II invaliditātes grupa. 2009. gadā centru apmeklēja 25 līdz 30 klienti.<br />
Dienas centrs katru darba dienu saviem klientiem piedāvā dažādas nodarbības: vizuālā<br />
māksla, sporta nodarbības, veselības mācība, garīgā stunda, sarunas par ticību, datornodarbības,<br />
floristika, mūzika, mūzikas terapija, rokdarbi, aušana, pašaizstāvības grupa, mājturība. Centrs<br />
klientiem organizē teātra, kino, muzeju, operas un baleta teātra apmeklējumus, konferences un<br />
nometnes, ekskursijas.<br />
Lielāko daļu nodarbību vada dienas centra darbinieku komanda ar atbilstošu izglītību un<br />
darba kvalifikāciju - divi sociālie darbinieki, divi audzinātāji un vadītājs.<br />
1.10.2.2. Krīzes centrs „Laipas”<br />
Krīzes centra vardarbībā cietušajiem bērniem “Laipas” uzdevums ir nodrošināt krīzes<br />
situācijā nonākušajiem bērniem vecumā no 5 līdz 15 gadiem nepieciešamo diennakts psiholoģisko<br />
palīdzību, sociālo rehabilitāciju, drošu naktsmītni un tiesību aizsardzību. Krīzes situācijās<br />
patvērumu saņem sievietes ar jaunākiem bērniem, kā arī jaunieši līdz 18 gadu vecumam.<br />
Sadarbībā ar valsts un pašvaldību institūcijām krīzes centrs veic sociālās atveseļošanas darbu<br />
ar bērna ģimenes locekļiem, lai palīdzētu pārvarēt esošās problēmas un bērns ar iespējami mazāku<br />
psiholoģisko traumu varētu integrēties sabiedrībā. Nepieciešamības gadījumā, ja bērns ir cietis no<br />
vardarbības ārpus ģimenes, krīzes centra speciālisti sniedz arī ambulatoru palīdzību.<br />
Krīzes centrā ir 10 uzturēšanās vietas. Ik gadus krīzes centrā rehabilitācijas pakalpojumus<br />
saņem ap 50 bērnu.<br />
Gadījumos, kad tiesvedībā ir uzsākti kriminālprocesi par prettiesisku izturēšanos pret bērnu,<br />
krīzes centra psihologa klātbūtnē krīzes centrā notiek bērna nopratināšana.<br />
Aktuāla kļūst vardarbībā cietušo sieviešu problēmu risināšana. Krīzes centrā griežas aizvien<br />
vairāk sieviešu ar lūgumu sniegt viņām un bērniem patvērumu un atbalstu, bet krīzes centra darbība<br />
nav vērsta uz vardarbībā cietušo sieviešu rehabilitāciju. Neraugoties uz to, pēdējā gada laikā krīzes<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 87
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
centrs nodrošināja patvērumu un psiholoģisko rehabilitāciju 3 sievietēm un viņu nepilngadīgajiem<br />
bērniem. Pieprasījums pēc šāda veida pakalpojuma ir pieaudzis, taču telpu un nepieciešamo<br />
speciālistu trūkuma dēļ krīzes centrs nevar nodrošināt sociālās rehabilitācijas pakalpojumu arī<br />
personām, kuras varētu būt cietušas no cilvēku tirdzniecības.<br />
1.10.2.3. Ģimenes atbalsta dienas centrs<br />
Ģimenes atbalsta dienas centra (turpmāk tekstā - Ģimenes centrs) uzdevums ir nodrošināt<br />
bērnu un jauniešu vecumā no 5 līdz 18 gadiem uzturēšanos Ģimenes centrā laika posmā no plkst.<br />
11 līdz 19, izņemot sestdienas un svētdienas, organizējot sociālā riska ģimeņu bērnu un jauniešu<br />
brīvo laiku, kontekstā risinot ģimeņu sociālās problēmas un sadarbībā ar valsts un pašvaldības<br />
institūcijām sekmējot šo ģimeņu atveseļošanos.<br />
Ģimenes centra darbībai izvirzīti vairāki mērķi: radīt gaisotni, kurā bērns justos uzklausīts,<br />
saprasts un pieņemts; sniegt sociālpedagoģisko un psiholoģisko palīdzību bērniem, jauniešiem un<br />
viņu vecākiem; veicināt sadarbību ar tiesībsargājošajām institūcijām, valsts un sabiedriskajām<br />
organizācijām; sekmēt ģimenes kustību par dzīvi, brīvu no atkarības vielām; integrēt bērnu<br />
sabiedrībā un organizēt izglītojošās un atbalsta grupas bērniem un viņu vecākiem.<br />
Ģimenes centra apmeklējums ir ļoti liels, piemēram, 2007. gadā reģistrēti 7224 apmeklētāji<br />
(vidēji dienā ap 40 bērnu un jauniešu). 2008. gadā Ģimenes centram piešķīra papildu telpas Grīvas<br />
prospektā 4a, kurā uzturas bērni no 5 līdz 12 gadiem. Ģimenes centrā Meža prospektā 9 uzturas<br />
bērni no 12 līdz 18 gadiem. Līdz ar to audzinātājas darba procesu var organizēt vieglāk un<br />
kvalitatīvāk gan tematiskā, gan saturiskā ziņā, tādējādi uzlabojot uzlabo bērna attīstības un iemaņas<br />
savstarpējās komunikācijas veidošanas procesu.<br />
Ģimenes centrā var saņemt sociālā pedagoga un psihoterapeita palīdzību.<br />
1.10.2.4. Jaunatnes veselības centrs<br />
Jaunatnes veselības centrā (turpmāk tekstā - JVC) strādā 2 sociālie darbinieki jauniešu<br />
konsultēšanai un preventīvam darbam ar skolu jauniešiem. Ir izstrādātas nodarbību tematiskās<br />
<strong>programma</strong>s, metodiskā bāze, videotēka ar mērķi informēt un izglītot <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotājus,<br />
īpaši jauniešus, par reproduktīvo, seksuālo un garīgo veselību.<br />
<strong>Ogres</strong> JVC darbības pamatvirzieni ir jauniešu izglītošana par seksuālo, reproduktīvo un<br />
garīgo veselību - nodarbības jauniešu grupām (no 1. klases līdz 12. klasei); individuālās<br />
konsultācijas, brīvprātīgo jauniešu grupu aktivitātes (diskusijas, akcijas, konkursi, nodarbības, u.c.);<br />
informatīvo pasākumu organizēšana - semināri, lekcijas, nometnes utt. atkarīgo jauniešu (alkohola,<br />
narkotiku, azartspēļu) atbalsta grupas, nodarbības un tikšanās jaunajām māmiņām.<br />
Gada laikā <strong>Ogres</strong> JVC apmeklē apmēram 3000 pusaudžu un jauniešu.<br />
1.10.3. MADLIENAS SOCIĀLAIS DIENESTS<br />
Madlienas sociālā dienesta darbība novadā ir turpinājums iepriekšējam darbam, jo sociālais<br />
dienests Madlienā bija izveidots 2002. gadā. No 2010. gada Madlienas sociālais dienests strādā<br />
plašākā mērogā, apkalpojot arī Ķeipenes un Krapes pagastos deklarētās personas.<br />
Madlienas sociālajā dienestā strādā sociālā dienesta vadītāja, divi sociālie darbinieki, sociālās<br />
palīdzības organizatore, divas aprūpētājas mājās.<br />
Lielākajai daļai sociālā dienesta darbinieku ir atbilstoša profesionālā izglītība, savukārt<br />
sociālās aprūpētājas darbam nepieciešamās zināšanas ir apguvušas un vairākkārt tās papildinājušas<br />
kursos.<br />
Klientu apkalpošana notiek Madlienas sociālajā dienestā un klientu apkalpošanas punktos<br />
Krapē reizi nedēļā un Ķeipenē divas reizes nedēļā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 88
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Sociālā palīdzība. Sociālā dienesta lēmums par personas (ģimenes) atzīšanu par trūcīgu vai<br />
maznodrošinātu dod iespēju iedzīvotājiem saņemt sociālo palīdzību. Tā kā sociālo dienestu<br />
izsniegtā attiecīgā izziņa dod iespēju iedzīvotājiem saņemt medicīnas pakalpojumus un<br />
kompensējamos medikamentus ar atlaidēm, iedzīvotāji daudz aktīvāk apmeklē sociālo dienestu, lai<br />
izvērtētu savus ienākumus un materiālo stāvokli.<br />
Salīdzinot pieprasījumu pēc pabalstiem pirms pieciem gadiem un 2009. gadā, ievērojami<br />
pieaudzis pabalstu saņēmēju skaits un izmaksāto pabalstu apjoms. Sakarā ar krīzes radīto lielo<br />
bezdarbu valstī, pieprasījums pēc pabalsta garantētā minimālā ienākumu līmeņa nodrošināšanai<br />
turpina pieaugt, jo vairāk tādēļ, ka šobrīd ir atviegloti noteikumi personu (ģimeņu) atzīšanai par<br />
trūcīgām (saskaņā ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> saistošajiem noteikumiem atsevišķi kredītsaistību veidi netiek<br />
ņemti vērā).<br />
Madlienas pagastā iedzīvotājiem vienmēr ir bijusi iespēja saņemt LR likumdošanas aktos<br />
noteikto sociālo palīdzību, jo sociālajai palīdzībai piešķirtais finansējums ir bijis pietiekams.<br />
Likumdošanā paredzētos sociālās palīdzības pabalstus iepriekšējos gados ir izmaksājusi arī<br />
Ķeipenes pašvaldība, bet ne vienmēr to piešķiršanā ir ievērotas normatīvo aktu prasības.<br />
2010. gadā sociālajā dienestā ir palielinājies apmeklētāju skaits, tāpēc pieaudzis veicamo<br />
darba apjoms - sociālajiem darbiniekiem ir jāiesaistās arī iedzīvotāju apkalpošanā, pieņemot<br />
iesniegumus ienākumu un materiālā stāvokļa izvērtēšanai un pabalstiem, kā arī nosakot līdzdarbības<br />
pienākumus klientiem. Līdz ar to sociālie darbinieki nevar visu laiku veltīt savam tiešajam<br />
sociālajam darbam un aktīvi strādāt ar sociālajiem gadījumiem.<br />
Šobrīd nav iespējams nodrošināt sociālo darbinieku specializāciju - to, ka atsevišķs sociālais<br />
darbinieks strādā ar ģimenēm un bērniem, atsevišķs ar pieaugušām personām. Apkalpojamā<br />
teritorija ir pārāk liela, lai būtu iespējams regulāri strādāt ar sociālajiem gadījumiem, šādi dalot<br />
pienākumus.<br />
Viens no sociālo pakalpojumu veidiem, kas nodrošināts Madlienas sociālā dienesta darbības<br />
teritorijā, ir sociālā aprūpe. Katrā pagastā arī līdz šim ir izvērtētas iedzīvotāju vajadzības un<br />
nodrošināts atbilstošs aprūpes pakalpojums, visbiežāk - aprūpe mājās. Ķeipenes pagastā ir izveidots<br />
aprūpes dzīvoklis, kurā iespējams ievietot personas tajos gadījumos, kad ir vajadzīga aprūpe un<br />
dzīves apstākļu uzlabošana, kā arī tad, ja aprūpi nevar nodrošināt, jo personas dzīves vieta ir pārāk<br />
nomaļā vietā. Aprūpes dzīvoklis dod iespēju sniegt palīdzību iedzīvotājiem veļas mazgāšanā un<br />
personiskās higiēnas nodrošināšanā.<br />
Aprūpi mājās Madlienas sociālā dienesta apkalpošanas teritorijā nodrošina divas aprūpētājas,<br />
kurām ir attiecīgos kursos iegūtas zināšanas.<br />
Krapes pagastā trim personām aprūpi mājās nodrošina trīs aprūpētājas, ar kurām par aprūpi<br />
vienojušies paši aprūpējamie, jo šīs personas dzīvo pārāk tālu no centra, lai sociālā dienesta<br />
aprūpētājs varētu regulāri veikt aprūpi.<br />
Gadījumos, kad personām nepieciešamā aprūpe pārsniedz to līmeni, ko var nodrošināt<br />
aprūpētājs mājās, un personām ir nepieciešama pastāvīga uzraudzība un mediķu palīdzība, dienests<br />
risina jautājumu par klienta aprūpi ilgstošas sociālās rehabilitācijas institūcijā.<br />
Madlienā ir sociālā māja „Doktorāts”, kas 2010. gada sākumā ieguvusi šo statusu, un tā dos<br />
iespēju personām ar zemiem ienākumiem īrēt apdzīvojamo platību pēc atvieglotiem noteikumiem.<br />
2010. gadā atvieglojumi piešķirti 14 personām.<br />
Sociālajā mājā 2010. gadā dzīvoja 15 ģimenes, to kopējais ģimenes locekļu skaits bija 26.<br />
Madlienas pagastā ir arī vairāki sociālie dzīvokļi.<br />
Madlienas sociālais dienests sniedz arī ārpusģimenes aprūpes pakalpojumus bērniem,<br />
izmantojot Lauberes bērnunama un audžuģimeņu pakalpojumus.<br />
Madlienas sociālā dienesta apkalpojamās teritorijas četri bērni 2010. gadā ir pabijuši krīzes<br />
centrā „Laipas”, no tiem divi bērni saņēmuši sociālās rehabilitācijas kursu pēc vardarbības<br />
ģimenē. Madlienas sociālā dienesta sociālie darbinieki veido sociālās rehabilitācijas plānus gan<br />
bērniem, gan pieaugušajām personām, veicot sociālo darbu ar personām pēc atbrīvošanās no<br />
apcietinājuma, atkarību (visbiežāk alkohola atkarības) gadījumos, kā arī bērniem, kuri izdarījuši<br />
likumpārkāpumus un reģistrēti nepilngadīgo uzskaitē. Tomēr šajos gadījumos noteicošā ir klienta<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 89
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
motivācija izmaiņām. Visbiežāk alkohola atkarīgie, kuriem sociālais dienests sniedzis palīdzību<br />
krīzes brīžos, aprobežojas ar detoksikāciju ārstniecības iestādēs. Valstī būtu nepieciešams noteikt<br />
gadījumus, kad personām nosakāms obligāts rehabilitācijas kurss, lai atbrīvotos no atkarībām.<br />
Parasti gadījumos, kad ģimenē viens no pieaugušajiem ir vardarbīgs, palīdzība tiek sniegta<br />
cietušajiem, bet nav līdzekļu, lai piesaistītu speciālistus darbam ar varmāku.<br />
Madlienas pagastā vienmēr atbalstīta biedrību un iedzīvotāju interešu grupu veidošanās un<br />
darbība, šim nolūkam katru gadu piešķirti līdzekļi. Biedrība „Otrās mājas” pulcē pensijas vecuma<br />
iedzīvotājus, personas ar invaliditāti un veic daļējas dienas centra funkcijas, jo noteiktās dienās<br />
dalībniekiem ir iespēja apgūt dažādas praktiskas iemaņās, noklausīties lekcijas, utt. Ir izveidojušās<br />
interešu grupas „Dāle”, „Madaras”, aktīvi ir makšķernieki.<br />
Madlienas sociālajam dienestam ir izveidojusies ļoti laba sadarbība ar Suntažu sanatorijas<br />
internātskolu, līdz ar to dienests ir savlaicīgi informēts par problēmām, tomēr profilakses darbs ar<br />
bērniem, kuri mācās internātskolās, ir apgrūtināts, jo bērnus reti var satikt.<br />
Sociālā dienesta darbu atvieglo iespēja novadā izmantot pakalpojumus, kas pieejami <strong>Ogres</strong><br />
iedzīvotājiem. Visnozīmīgākais ir krīzes centra pakalpojums, jo nodrošina sociālo rehabilitāciju<br />
bērniem pēc vardarbības.<br />
Sociālo darbu ar klientiem apgrūtina neērtā sabiedriskā transporta kustība, iedzīvotāju<br />
nepietiekamais informētības līmenis sociālajā jomā, kā arī klientu ierobežotie finanšu līdzekļi.<br />
1.10.4. SUNTAŽU SOCIĀLAIS DIENESTS<br />
Suntažu sociālais dienests, kas izveidots 2010. gada 1. janvārī, normatīvajos aktos noteiktās<br />
funkcijas nodrošina Suntažu un Lauberes pagastā.<br />
Sociālo darbu veic divi sociālā darba speciālisti. Viens darbinieks Suntažu pagastā - dienesta<br />
vadītājs ir arī sociālā darba speciālists, un viens darbinieks strādā Lauberes apkalpošanas centrā.<br />
Sociālā darba speciālisti pieņem iedzīvotāju iesniegumus, izvērtē, informē klientus par<br />
palīdzības saņemšanas iespējām, veido datu bāzi, veic apsekošanu dzīves vietās, piešķir<br />
likumdošanā noteiktos pabalstus.<br />
Sociālā darba ar ģimenēm ar bērniem veikšanai nav atsevišķa darbinieka, plānots, ka tas<br />
darbu varētu uzsākt 2010. gada otrajā pusē. Dienests sadarbojas ar skolām, klašu audzinātājiem,<br />
skolu psihologiem, bāriņtiesu un policiju, <strong>Ogres</strong> nepilngadīgo lietu inspekcijas darbiniekiem.<br />
Sociālās aprūpes mājās darbu veikšanai atsevišķa darbinieka nav. Dienests slēdz līgumus<br />
par atsevišķu personu aprūpi, kā arī organizē personu ievietošanu ilgstošas sociālās aprūpes<br />
institūcijās, specializētājās ilgstošas sociālās aprūpes institūcijās, risina garīgi slimo personu<br />
sociālās problēmas, sadarbojas ar ārstniecības iestādēm. Vidēji mēnesī 9 aprūpējamās personas<br />
saņem arī aprūpes pabalstu. Vidēji gadā četri cilvēki atrodas ilgstošas aprūpes institūcijās.<br />
Suntažu pagastā ir izveidots viens sociālais dzīvoklis, kurā dzīvo 3 maznodrošinātas personas.<br />
1.10.5. TAURUPES SOCIĀLAIS DIENESTS<br />
Taurupes sociālais dienests nodrošina sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības sniegšanu<br />
Mazozolu, Meņģeles un Taurupes pagasta iedzīvotājiem.<br />
Taurupes sociālajā dienestā strādā divi sociālie darbinieki, septiņi aprūpētāji (trīs Mazozolos,<br />
trīs Taurupē un viens Meņģelē) un dienesta vadītāja, kura ir arī sociālais darbinieks Mazozolos.<br />
Dienesta apkalpojamajā teritorijā testētos pabalstus saņem vairāk kā 1500 cilvēku, pabalstos<br />
izmaksātās summas ir ap 56 000 LVL gadā.<br />
Sociālo darbu ģimenēm ar bērniem veic sociālie darbinieki. No 2010. gada <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
Mazozolu pamatskolā un Taurupes vidusskolā darbu uzsācis arī sociālais pedagogs.<br />
Lai varētu kvalitatīvi veikt sociālo darbu ar ģimenēm un bērniem, būtu nepieciešams vismaz<br />
vēl viens sociālais darbinieks. Ņemot vērā sociāli nelabvēlīgos apstākļus, nepieciešams sociālais<br />
darbinieks uz vietas katra pagasta teritorijā, lai operatīvi un profesionāli risinātu šo ģimeņu<br />
problēmas.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 90
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Sociālo rehabilitāciju Taurupes sociālajā dienestā veic sociālie darbinieki. Speciālisti strādā<br />
ar klientu rehabilitācijas plānu sastādīšanu, nosūta uz rehabilitācijas iestādēm.<br />
Sociālā aprūpe mājās ir nodrošināta personām, kas vecuma, garīgas attīstības vai fiziska<br />
rakstura traucējuma dēļ nevar veikt ikdienas mājas darbus un savu personisko aprūpi pašu spēkiem.<br />
Pašvaldība slēdz atsevišķus līgumus ar aprūpētājiem, kuri sniedz šo pakalpojumu. Vidēji gadā<br />
aprūpētāju skaits ir no 8 līdz 10 personām.<br />
Dienests slēdz līgumus par atsevišķu personu aprūpi, kā arī organizē personu ievietošanu<br />
ilgstošas sociālās aprūpes institūcijās, specializētājās ilgstošās sociālās aprūpes institūcijās, risina<br />
garīgi slimo personu sociālo problēmas, sadarbojas ar ārstniecības iestādēm.<br />
Slēdzot līgumus ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības iestādēm un uzņēmumiem, klientiem<br />
nodrošināti sekojoši sociālie pakalpojumi:<br />
1) sociālās grupas pirmskolas izglītības iestādēs;<br />
2) sociālā rehabilitācija pieaugušajiem („Dziednīca”);<br />
3) pašvaldības sociālie dzīvokļi;<br />
4) dienesta viesnīca;<br />
5) īslaicīgas uzturēšanās telpas (pašvaldības aģentūra „Mālkalne”);<br />
6) ilgstošā sociālā aprūpe un rehabilitācija.<br />
1.10.6. Vispārējā tipa pansionāts „Madliena”<br />
Vispārējā tipa pansionāts „Madliena” (turpmāk tekstā – pansionāts) ir ilgstošās sociālās<br />
aprūpes institūcija, kas savu darbu uzsāka 1995. gadā. Pansionātā ir 80 vietas un strādā 39<br />
darbinieki. Kopš 2005. gada pansionāts “Madliena” ir reģistrēts Sociālo pakalpojumu sniedzēju<br />
reģistrā.<br />
Pansionāts sniedz sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumus pensijas vecumu<br />
sasniegušām personām un I, II grupas invalīdiem no 18 gadu vecuma, veic pēcinsulta pacientu<br />
aprūpi un rehabilitāciju, imobilo klientu aprūpi un rehabilitāciju un klientu ar vecuma demenci<br />
aprūpi (plašāka informācija www.pansionats.lv).<br />
Būtiskākie pansionāta statistiskie rādītāji apkopoti 45. attēlā.<br />
45. att. Statistiskie rādītāji par Vispārējā tipa pansionātu „Madliena”<br />
Gads Klientu skaits<br />
iestādē<br />
Darbinieku skaits Viena klienta uzturēšanās<br />
izmaksas mēnesī<br />
2005. 82 46 213,65<br />
2006. 82 46 256,91<br />
2007. 82 46 316,46<br />
2008. 83 46 362,64<br />
2009. 76 41 390,18<br />
Apstiprinātā uzturēšanās maksa ir Ls 9 dienā, par ko klients saņem četrreizēju ēdināšanu,<br />
aprūpi un sociālo rehabilitāciju pēc individuāla rehabilitācijas plāna, visus nepieciešamos<br />
medikamentus un kopšanas līdzekļus, bezmaksas medicīnisko palīdzību un stomatologa<br />
pakalpojumus, tehniskos palīglīdzekļus un kompensatorus.<br />
Laikā no 2005. līdz 2009. gadam uz vietu pansionātā gaidīja apmēram 40 cilvēki gadā. Šobrīd<br />
galvenā problēma ir ekonomiskās situācijas izraisītā klientu maksātspējas pasliktināšanās. Nav<br />
mazinājusies nepieciešamība pēc aprūpes pakalpojumiem, jo sabiedrība noveco, bet cilvēki un<br />
pašvaldības nespēj norēķināties par nepieciešamajiem pakalpojumiem.<br />
2010. gadā veikta izmaksu samazināšana, saglabājot līdzšinējo sniegto pakalpojumu<br />
kvalitātes līmeni. Tālāka izmaksu samazināšana iespējama tikai uz kvalitātes rēķina.<br />
2010. gadā pansionāts uzsācis aprūpi pēc insulta un piedāvā invalīdu transporta<br />
pakalpojumus, īslaicīgo aprūpi (sākot no vienas dienas), krīzes istabas pakalpojumus, pansionāts<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 91
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
var sniegt mobilos aprūpes pakalpojumus (ir profesionāli darbinieki, transports un nepieciešamie<br />
kopšanas līdzekļi). Pakalpojuma izmaksas ir atkarīgas no attālumiem līdz pakalpojuma sniegšanas<br />
vietai.<br />
Iestāde ir gatava piedāvāt savu darbinieku sniegtos pakalpojumus mājas aprūpei.<br />
Ņemot vērā iepriekšējos gados <strong>Ogres</strong> rajona pašvaldības mērķtiecīgi veiktās investīcijas<br />
pansionāta infrastruktūras sakārtošanā un materiāli tehniskās bāzes pilnveidošanā, tas spēj piedāvāt<br />
savus pakalpojumus augstā līmenī.<br />
1.10.7. BĀRIŅTIESAS<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā pēc ATR pabeigšanas izveidotas 5 bāriņtiesas - <strong>Ogres</strong>, <strong>Ogres</strong>gala,<br />
Madlienas, Suntažu un Taurupes bāriņtiesa.<br />
Madlienas bāriņtiesa apkalpo Ķeipenes, Madlienas un Krapes pagasta iedzīvotājus, Taurupes<br />
bāriņtiesa - Mazozolu, Meņģeles un Taurupes pagasta iedzīvotājus, bet Suntažu bāriņtiesa -<br />
Lauberes un Suntažu pagasta iedzīvotājus.<br />
Apkopotie dati par pēdējiem trīs gadiem liecina, ka ik gadu novadā ir ap 50 ģimeņu, kurās<br />
netiek pietiekami nodrošināta bērna attīstība un audzināšana. Ik gadu novadā bāriņtiesas ap 30<br />
bērnu vecākiem ar lēmumu atņem bērna aprūpes tiesības un lemj par bērnu ārpusģimenes aprūpi,<br />
taču minimāls ir to personu skaits, kurām bāriņtiesas šīs tiesības atjauno 69 .<br />
Dati liecina, ka gadā vidēji 110 bērni atrodas ārpusģimenes aprūpē, un vērojama tendence<br />
pieaugt to bērnu skaitam, kuriem ar bāriņtiesas lēmumu noteikta ārpusģimenes aprūpe. Palielinās<br />
arī to personu skaits, kurām ar tiesas spriedumu atņemtas aizgādības tiesības. Apmēram 35 % bērnu<br />
atrodas bērnu aprūpes iestādēs, bet pārējie - aizbildņa ģimenēs un audžuģimenēs (46. attēls).<br />
Jāatzīmē, ka ar katru gadu sarūk audžuģimenēs ievietoto bērnu skaits.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir maz audžuģimeņu - tikai četras, un zīmīgi ir tas, ka pēdējos divos gados nav<br />
pieņemti lēmumi par audžuģimeņu statusa piešķiršanu. Ņemot vērā šo tendenci un to, ka <strong>novada</strong><br />
teritorijā atrodas Lauberes bērnunams ar nelielu bērnu skaitu, nākotnē jārisina jautājums par<br />
alternatīviem ārpusģimenes aprūpes modeļiem novadā.<br />
Pēdējo trīs gadu dati liecina, ka pakāpeniski samazinās adoptējamo bērnu skaits, 2009. gadā<br />
tas bija nedaudz mazāk kā 50.<br />
46. att. Bērnu ārpusģimenes aprūpes dinamika, % no kopējā skaita<br />
120,0<br />
100,0<br />
80,0<br />
60,0<br />
40,0<br />
20,0<br />
20,0<br />
64,8<br />
32,2 26,4<br />
57,8 64,2<br />
0,0<br />
15,2 10,0 9,4<br />
2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Bērnu skaits, kas ievietoti bērnu aprūpes iestādē<br />
Bērnu skaits, kas ievietoti aizbildņa ģimenē<br />
Bērnu skaits, kas ievietoti audžuģimenē<br />
Atšķirībā no <strong>Ogres</strong> bāriņtiesas, pārējās bāriņtiesas pagastu teritorijās veic arī notariālās<br />
funkcijas, par kurām statistiski datus neapkopo.<br />
69 Pēc pašvaldības bāriņtiesu sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 92
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.11. VESELĪBAS APRŪPE<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir nodrošināta primārā un sekundārā veselības aprūpe. Novada teritorijā<br />
darbojas 28 ģimenes ārstu prakses, no kurām 18 darbojas <strong>Ogres</strong> pilsētā, pa 2 Suntažos, Madlienā un<br />
Ķeipenē, bet katrā no pārējiem pagastiem - Krapes, <strong>Ogres</strong>gala, Ciemupes, Taurupes, Meņģeles un<br />
Mazozolu pagastos ir pa vienai ģimenes ārstu praksei.<br />
Iedzīvotājiem Ogrē, Suntažos un Madlienā ir pieejami arī aptieku pakalpojumi, taču, ņemot<br />
vērā attālumus starp <strong>novada</strong> apdzīvoto vietu centriem un sabiedriskā transporta kustības grafiku, šis<br />
pakalpojums būtu jāattīsta arī attālākajās apdzīvotajās vietās.<br />
1.11.1. OGRES RAJONA SLIMNĪCA<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība ir kapitāldaļu turētāja SIA „<strong>Ogres</strong> rajona slimnīca”, kas sniedz<br />
daudzpusīgu stacionāro palīdzību 24 stundas diennaktī, neatliekamo palīdzību, tai ir arī ambulatorā<br />
nodaļa.<br />
2009. gadā stacionārā palīdzība sniegta ap 7000 pacientu, kas ir par 800 pacientiem mazāk<br />
nekā iepriekšējā gadā. Slimnīcas dzemdību nodaļā 2009. gadā pasaulē nāca 439 mazuļi (par 38<br />
vairāk nekā 2008. gadā).<br />
Kopējais gultu skaitu slimnīcā palielināts līdz 120 (terapijas nodaļā - 20, neiroloģijas - 20,<br />
ķirurģijas - 13, traumatoloģijas - 12, dzemdību - 10, grūtniecības pataloģiju - 5, ginekoloģijas - 10,<br />
pediatrijas - 25, reanimācijas, intensīvā terapijas - 5 gultas). Piepildījums liecina, ka slimnīca Ogrē<br />
ir pieprasīta - vidēji dienā ir aizņemtas 115 līdz 117 gultas jeb vairāk kā 90 % no kopējā vietu<br />
skaita. Stacionāro veselības aprūpes pakalpojumu saņēmēju skaits parādīts 47. attēlā.<br />
47. att. <strong>Ogres</strong> slimnīcas stacionāro veselības aprūpes pakalpojumu<br />
saņēmēju skaits 2009. gadā<br />
Vecuma 0 - 14 gadi 15 - 17 gadi 18 - 44 gadi 45 - 59 gadi 60 gadi un<br />
grupa<br />
vairāk<br />
Skaits 1127 200 1916 952 2032<br />
Līdz 2010. gada 1. jūlijam slimnīca sniedza arī neatliekamo medicīnisko palīdzību Ogrē un<br />
Madlienā (2009. gadā kopējais izsaukumu skaits bija 10 504), taču pēc norādītā datuma šo<br />
pakalpojumu nodrošina valsts vienotais dienests.<br />
2010. gadā slimnīcā strādāja 147 visu specialitāšu ārstu un ārstniecības personas, no tām 42<br />
ārsti bija nodarbināti pamatdarbā, tai skaitā 20 ārsti stacionārā.<br />
Ambulatoro apmeklējumu skaits 2009. gadā sasniedza 53 355. Ambulatoro pakalpojumu<br />
saņēmēju skaits sadalījās sekojoši: 10 906 bērnu (līdz 18 gadu vecumam) un 36 419 pieaugušo.<br />
2010. gadā turpinājās arī jaunās slimnīcas ēkas celtniecība.<br />
Slimnīca 2009. gadā uzsāka jaunas struktūrvienības - pansionāta - izveidošanu, kurā līdz gada<br />
beigām uzturējās 89 iemītnieki. 2010. gadā turpinājās pansionātam paredzēto telpu paplašināšana<br />
un atjaunošana. Ņemot vērā to, ka pieprasījums pēc šā veida pakalpojuma saglabājas augsts un uz<br />
vietām pansionātā izveidojusies rinda, pansionātā plānots uzņemt no 120 līdz 140 cilvēkiem.<br />
Slimnīcas un pansionāta kopējais aprūpēto personu skaits dienā <strong>Ogres</strong> slimnīcā ir aptuveni<br />
200.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 93
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.11.2. DZIEDNĪCA<br />
<strong>Ogres</strong> pašvaldības aģentūra „Dziednīca” īsteno pašvaldības uzdevumu - rūpēties par<br />
iedzīvotāju medicīnisko un sociālo rehabilitāciju - un nodrošina ambulatorās medicīniskās aprūpes<br />
pieejamību <strong>Ogres</strong> novadā.<br />
Aģentūra veic šādas funkcijas:<br />
1) nodrošina iedzīvotāju medicīnisko aprūpi atbilstoši LR MK apstiprinātai veselības aprūpes<br />
bāzes <strong>programma</strong>i un līgumam ar Veselības norēķinu centru;<br />
2) sniedz baseina, saunas, tvaika pirts, infrasarkanās staru kabīnes pakalpojumus.<br />
Aģentūra sniedz medicīniskos atveseļošanās pakalpojumus maznodrošināto iedzīvotāju<br />
grupām bez maksas un ar 50 % atlaidi.<br />
„Dziednīca” piedāvā okulista, otorinolaringologa, neirologa un dermatologa pakalpojumus, kā<br />
arī veic injekcijas, fizikālās terapijas procedūras, masāžu, ūdens procedūras (Šarko duša, zemūdens<br />
masāžas).<br />
Aģentūra sniedz medicīnas pakalpojumus ap 16 000 iedzīvotāju gadā. Tās pārziņā ir baseins,<br />
kuru gadā apmeklē vidēji 42 000 iedzīvotāju.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 94
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.12. OGRES NOVADA PAŠVALDĪBAS RESURSI<br />
1.12.1. PAŠVALDĪBAS STRUKTŪRA<br />
Novada iedzīvotāju pārstāvību pašvaldībā nodrošina viņu ievēlētā dome - pašvaldības<br />
lēmējinstitūcija, kas pieņem lēmumus, nosaka pašvaldības institucionālo struktūru, lemj par<br />
autonomo funkciju un brīvprātīgo iniciatīvu īstenošanu un par kārtību, kādā nodrošina pašvaldībai<br />
deleģēto valsts pārvaldes funkciju un pārvaldes uzdevumu izpildi, izstrādā un izpilda pašvaldības<br />
budžetu.<br />
Novada dome, atbilstoši kompetencei, ir atbildīga par pašvaldības institūciju tiesisku darbību<br />
un finanšu līdzekļu izlietojumu.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dome, atbilstoši Republikas pilsētas domes un <strong>novada</strong> domes vēlēšanu<br />
likumam, sastāv no 17 deputātiem. Pirmajās jaunā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldību vēlēšanās 2009. gada<br />
6. jūnijā deputātu vietas domē ieguva 7 saraksti:<br />
1) politiskā partija „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong>m” - 6 deputāti;<br />
2) partija „Visu Latvijai!”, „Pilsoniskā savienība” - 3 deputāti;<br />
3) apvienība „Tēvzemei un Brīvībai”/LNNK - 2 deputāti;<br />
4) politisko partiju apvienība „Saskaņas Centrs” - 2 deputāti;<br />
5) „Jaunais laiks” - 2 deputāti;<br />
6) Tautas partijas un Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partijas kopīgais saraksts - 1<br />
deputāts;<br />
7) Zaļo un zemnieku savienība - 1 deputāts.<br />
Dome no deputātu vidus ievēlējusi domes priekšsēdētāju un divus domes priekšsēdētāja<br />
vietniekus (izglītības, kultūras, sporta, veselības un sociālo lietu jautājumos un tautsaimniecības<br />
jautājumos, kopš 2010. gada 16. jūlija “izglītības, kultūras, veselības un sociālo lietu jautājumos un<br />
tautsaimniecības, sporta un tūrisma jautājumos”), kuri pilda domes priekšsēdētāja pienākumus viņa<br />
prombūtnes laikā vai viņa uzdevumā, kā arī veic citus uzdevumus un pienākumus.<br />
Lai nodrošinātu savu darbību un izstrādātu domes lēmumprojektus, dome no pašvaldības<br />
deputātiem ir izveidojusi trīs pastāvīgās komitejas - finanšu komiteju 11 locekļu sastāvā (kopš<br />
2010. gada 16. jūlija - 12 locekļu sastāvā), tautsaimniecības komiteju 8 locekļu sastāvā un sociālo<br />
lietu komiteju 8 locekļu sastāvā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes darba organizāciju reglamentē <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības nolikums, un<br />
tajā noteikta pašvaldības struktūra (12. pielikums)<br />
Novada pašvaldības funkciju izpildi un darbību, atbilstoši domes nolikumam un domes<br />
lēmumiem, nodrošina administrācija, ko vada domes iecelts izpilddirektors.<br />
Pašvaldības galvenās funkcijas nosaka likums “Par pašvaldībām”. Pamatojoties uz šī likuma<br />
prasībām un veicot citos normatīvajos aktos noteiktās funkcijas un pienākumus, pašvaldība<br />
mērķtiecīgi plāno un izmanto budžeta līdzekļus 70 .<br />
Atsevišķu pašvaldības funkciju pildīšanai dome izveido komisijas un darba grupas, kurās tiek<br />
iekļauti domes deputāti un pašvaldības iedzīvotāji. Šo komisiju un darba grupu izveidošanas<br />
nepieciešamību nosaka atsevišķi likumi, normatīvie akti vai domes lēmumi.<br />
70 Pēc www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 95
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.12.2. PAŠVALDĪBAS BUDŽETS<br />
Izvērtējot <strong>Ogres</strong> novadu veidojošo pašvaldību budžeta ieņēmumus 2005.-2009. gadā, var<br />
secināt, ka lielāko budžeta īpatsvaru veido <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> budžeta ieņēmumi (vidēji gadā 82,2% no<br />
visiem pašvaldību ieņēmumiem). Katru gadu vidēji 4,4% no visiem ieņēmumiem ir bijuši<br />
Madlienas pagastā un vidēji 3,8% - Suntažu pagastā (48. attēls).<br />
2009. gada pamatbudžeta ieņēmumos ir ieskaitīti arī administratīvi teritoriālās reformas<br />
ietvaros pārņemto pašvaldības aģentūru “Tūrisma un informācijas centrs” un “<strong>Ogres</strong> Vēstures un<br />
mākslas muzejs”, kā arī Suntažu sanatorijas internātpamatskolas, vispārējā tipa pansionāta<br />
“Madliena” un Lauberes bērnunama ieņēmumi.<br />
48. att. <strong>Ogres</strong> novadu veidojošo pašvaldību pamatbudžeta ieņēmumi<br />
Teritoriālā vienība 2005.g. 2006.g. 2007.g. 2008.g. 2009.g.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta,<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
12 262 767 16 016 713 21 876 627 29 686 909 27 269 031<br />
Krapes pagasts 175 759 202 458 287 879 548 827 271 850<br />
Ķeipenes pagasts 317 831 501 818 516 497 794 202 518 381<br />
Lauberes pagasts 264 612 312424 413 434 1 174 165 715 332<br />
Madlienas pagasts 670 227 849 310 1 121 795 2 136 564 1 704 651<br />
Mazozolu pagasts 177 946 264 300 289 818 586 171 362 474<br />
Meņģeles pagasts 174 400 223 952 315 315 638 056 285 967<br />
Suntažu pagasts 561 590 834 941 937 353 1 889 941 1 473 983<br />
Taurupes pagasts 271 374 387 511 423 429 698 649 408 380<br />
KOPĀ 14 876 506 19 593 427 26 182 147 38 153 484 33 010 049<br />
Ja laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam visu pašvaldību budžeta ieņēmumi būtiski<br />
palielinājās, tai skaitā katra pagasta pašvaldība saņēma valsts dotāciju administratīvi teritoriālās<br />
reformas (turpmāk - ATR) pabeigšanai 2008. gadā, tad 2009. gadā kopējie ieņēmumi samazinājās<br />
par 9 %, būtiski ietekmējot pašvaldības funkciju veikšanu.<br />
49. att. Pamatbudžeta būtiskāko ieņēmumu struktūra <strong>Ogres</strong> novadu veidojošās pašvaldībās<br />
kopā<br />
Ieņēmumi<br />
2008.gada<br />
izpilde<br />
2009.gada<br />
izpilde<br />
2010.gada<br />
budžets<br />
Nodokļu ieņēmumi 16 649 032 11 960 468 13 187 131<br />
Nenodokļu ieņēmumi 363 222 482 541 137 583<br />
Maksas pakalpojumi un citi pašu ieņēmumi 7 687 773 8 848 511 9 472 929<br />
Ārvalstu finanšu palīdzība 24 244 24 323<br />
Valsts budžeta transferti 7 210 283 6 442 638 4 624 416*<br />
Pašvaldību budžetu transferti 6 218 930 5 251 568 305 185<br />
KOPĀ : 38 153 484 33 010 049 27 727 244<br />
Piesaistītie kredītresursi 1 532 807 1 852 226 2 486 696<br />
* Plānoti 8 mēnešiem<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 96
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
49. attēlā redzams, ka lielāko daļu ieņēmumu (apmēram 50%) 2008. - 2010. gadā <strong>Ogres</strong><br />
novadu veidojošās pašvaldībās veido nodokļu ieņēmumi, salīdzinoši mazāk - nenodokļu ieņēmumi,<br />
valsts un pašvaldību budžeta transferti un citi ieņēmumi. Tā kā nodokļu ieņēmumi ir tieši saistīti ar<br />
valsts nodokļu politiku, kas pēdējos gados ir ļoti mainīga, tad pašvaldībai ir grūti prognozēt, vai<br />
nākotnē šī ieņēmumu daļa pieaugs vai samazināsies.<br />
Nenodokļu ieņēmumi veido pavisam nelielu kopējo ieņēmumu daļu (piemēram, procentu<br />
ieņēmumi par depozītiem, kontu atlikumiem un vērtspapīriem, valsts un pašvaldību nodevas u.c.).<br />
Lielākā daļa maksas pakalpojumu un citu pašu ieņēmumu ir no pašvaldības aģentūru vai iestāžu<br />
saimnieciskās darbības.<br />
Pašvaldību budžetu transferti 2010. gadā būtiski samazinājās sakarā ar rajona pašvaldības<br />
reorganizāciju, jo daļa valsts budžeta transfertu saņemta ar <strong>Ogres</strong> rajona pašvaldības starpniecību.<br />
Par pašvaldības finansiālajām iespējām īstenot pašvaldībai uzdotās funkcijas un ieguldīt<br />
līdzekļus attīstībā liecina izlīdzinātie ieņēmumi - pašvaldības vērtētie ieņēmumi, kas samazināti par<br />
aprēķināto iemaksu Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fondā (turpmāk - PFIF) vai palielināti par<br />
aprēķināto dotāciju no PFIF.<br />
Līdz 2010. gadam <strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> veica iemaksas PFIF (2008. gadā - 2 332 509 LVL, 2009.<br />
gadā - 1 419 128 LVL, savukārt lielākā daļa pagastu pašvaldību bija dotāciju saņēmēji - 2008. gadā<br />
kopā dotācijās saņemti 371 518 LVL, 2009. gadā - 283 804 LVL. 2010. gadā jaunizveidotajam<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong>m PFIF jāiemaksā 24 451 LVL. Tātad, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem,<br />
apvienotajam <strong>novada</strong>m tā rīcībā paliek (nav jāieskaita PFIF) apmēram 1 miljons LVL, kas<br />
pašvaldībai ļauj novirzīt salīdzinoši vairāk līdzekļus pamatfunkciju veikšanai, piemēram,<br />
sociālajam atbalstam iedzīvotājiem valsts ekonomiskās nestabilitātes periodā un izglītības iestāžu<br />
uzturēšanai.<br />
Jāatzīmē, ka vislielākais finanšu līdzekļu samazinājums uz vienu iedzīvotāju, 2009. gadā bija<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētai un <strong>Ogres</strong>gala pagastam - 104 LVL. Apkopotie dati ļauj secināt, ka ieņēmumi uz<br />
vienu pārējo teritoriālo vienību iedzīvotāju pēc ATR samazinājušies vidēji par 59 LVL (50. attēls).<br />
Pašvaldība<br />
50. att. Izlīdzinātie ieņēmumi uz vienu iedzīvotāju<br />
2008.gads<br />
LVL/uz 1 iedz.<br />
2009. gads<br />
LVL/ uz 1iedz.<br />
2010. gads (plānots)<br />
LVL/uz 1 iedz.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta, <strong>Ogres</strong>gala<br />
pagasts<br />
402 298 n/i<br />
Krapes pagasts 265 196 n/i<br />
Ķeipenes pagasts 256 200 n/i<br />
Lauberes pagasts 274 201 n/i<br />
Madlienas pagasts 288 232 n/i<br />
Mazozolu pagasts 254 201 n/i<br />
Meņģeles pagasts 259 197 n/i<br />
Suntažu pagasts 257 214 n/i<br />
Taurupes pagasts 277 219 n/i<br />
VIDĒJI 371 228 331<br />
Pēc pašvaldību apvienošanās vairs netiek gatavota informācija par iedzīvotāju skaitu un<br />
ieņēmumiem uz 1 iedzīvotāju atsevišķās <strong>novada</strong> teritoriālajās vienībās, taču var prognozēt, ka 2010.<br />
gadā plānotie ieņēmumi uz 1 iedzīvotāju būs mazāki nekā plānots, ja iedzīvotāju ienākuma nodoklis<br />
netiks iekasēts paredzētajā apmērā.<br />
Līdzīgi kā ieņēmumi, arī izdevumi laika posmā no 2005. līdz 2009.gadam vislielākie bijuši<br />
<strong>Ogres</strong> novadā (<strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>Ogres</strong>gala pagastā) – apmēram 80,8% no visiem izdevumiem.<br />
Madlienas pagasta izdevumi sastāda 4,2% no visiem izdevumiem un Suntažu - 3,4% no visiem<br />
izdevumiem (51. attēls). Sākot ar 2010. gadu, <strong>Ogres</strong> novadā tiek veikta izdevumu pakāpeniska<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 97
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
izlīdzināšana, vadoties pēc iedzīvotāju skaita un ekonomiskās aktivitātes teritoriālajā vienībā<br />
(pagastā vai pilsētā).<br />
2008. un 2009. gada pamatbudžeta izdevumos iekļauti arī ATR ietvaros pārņemto pašvaldības<br />
aģentūru “Tūrisma un informācijas centrs” un “<strong>Ogres</strong> Vēstures un mākslas muzejs”, kā arī Suntažu<br />
sanatorijas internātpamatskolas, vispārējā tipa pansionāta “Madliena” un Lauberes bērnunama<br />
izdevumi.<br />
51. att. <strong>Ogres</strong> novadu veidojošo pašvaldību pamatbudžeta izdevumi<br />
Teritoriālā vienība 2005.gads 2006.gads 2007.gads 2008.gads 2009.gad<br />
s<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta, <strong>Ogres</strong>gala<br />
pagasts<br />
11 832 793 15 049 287 22 110 608 30 111 728<br />
24 264<br />
971<br />
Krapes pagasts 177 040 201 230 246 483 403 916 472 393<br />
Ķeipenes pagasts 312 824 445 660 567 030 766 217 586 105<br />
Lauberes pagasts 255 878 316 960 407 279 850 015 1 032 388<br />
Mazozolu pagasts 172 187 233 210 325 047 392 509 491 171<br />
Madlienas pagasts 666 177 834 652 1 087 078 1 937 317 1 937 247<br />
Meņģeles pagasts 172 078 236 330 336 935 478 217 521 722<br />
Suntažu pagasts 546 774 702 856 872 715 1 808 118 1 533 547<br />
Taurupes pagasts 282 116 345 659 442 644 539 676 802 774<br />
KOPĀ<br />
14 417 867 18 365 844 26 395 819 37 287 713<br />
31 642<br />
318<br />
Saskaņā ar likumu “Par pašvaldību finanšu stabilizēšanu un pašvaldību finansiālās darbības<br />
uzraudzību” viens no rādītājiem, ka pašvaldībai nepieciešams veikt finanšu stabilizāciju, ir fakts, ka<br />
pašvaldības saistību apjoms pārsniedz 20% no pašvaldības kārtējā saimnieciskā gada budžeta<br />
kopapjoma. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības finanšu speciālisti pieņem, ka maksimālais pieļaujamais<br />
pašvaldības saistību apjoms varētu būt 10 - 15% no gada budžeta kopapjoma. 2010. gadā <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> pašvaldības saistību apjoms ir 4,93% no gada budžeta kopējā apjoma. Pašvaldības finanšu<br />
saistību apmērs parādīts 52. attēlā.<br />
52. att. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> prognozētais saistību apmērs % no pamatbudžeta<br />
Gads <strong>2011.</strong> 2012. 2013. 2014. 2015. 2016.<br />
Saistību apmērs 5.67% 5.44% 5.05% 4.72% 3.19 % 3.00%<br />
Pieņemot, ka pašvaldības kopējais budžets turpmākos gadus būs apmēram 25 189 019 LVL<br />
(saskaņā ar 2009./2010. gada tendencēm), un turpinot tikai līdz 2010. gadam uzņemto saistību<br />
segšanu, <strong>2011.</strong> gadā saistību apjoms palielinās, savukārt tālākā nākotnē pamazām samazinās. Tas<br />
nozīmē, ka <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong>m ir plašas iespējas kredītresursu piesaistē nākamajos gados.<br />
Speciālā budžeta ieņēmumus sastāda privatizācijas fonda, autoceļu (ielu) fonda ieņēmumi,<br />
dabas resursu nodoklis, ziedojumu un dāvinājumu līdzekļi un pārējie ieņēmumi (12. pielikums).<br />
2007.un 2008.gadā speciālā budžeta ieņēmumi ir strauji palielinājušies, galvenokārt tādēļ, ka<br />
līdzekļu apjoms palielināts ceļu fondam, kā arī privatizācijas rezultātā. Ar 2009. gada septembri ir<br />
likvidēts privatizācijas fonds, un šajā gadā ievērojami samazinājušies arī ceļu (ielu) fonda<br />
ieņēmumi.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 98
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
53. att. <strong>Ogres</strong> novadu veidojošo pašvaldību speciālā budžeta ieņēmumi<br />
Pašvaldība 2005. g. 2006.g. 2007.g. 2008.g. 2009.g.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta, <strong>Ogres</strong>gala<br />
pagasts<br />
281 576 625 732 1 135 942 1 083 537 371 443<br />
Krapes pagasts 5 784 8 610 17 853 22 317 23 563<br />
Ķeipenes pagasts 19 075 30 005 54 363 123 710 26 562<br />
Lauberes pagasts 8 489 12 396 17 504 82 512 9 932<br />
Mazozolu pagasts 10 783 21 169 38 972 53 859 20 276<br />
Madlienas pagasts 32 292 54 309 82 095 97 353 40 423<br />
Meņģeles pagasts 7 812 22 292 38 001 32 799 18 906<br />
Suntažu pagasts 30 917 28 287 105 614 52 044 43 865<br />
Taurupes pagasts 13 843 28 761 48 050 68 362 20 505<br />
KOPĀ 410 571 831 561 1 538 394 1 426 855 575 475<br />
Sarūkot speciālā budžeta ieņēmumiem, pēdējā gada laikā būtiski samazinājušies (51,6 %) arī<br />
speciālā budžeta izdevumi, jo īpaši - pašvaldības ceļu uzturēšanai (54. attēls).<br />
54. attēls. <strong>Ogres</strong> novadu veidojošo pašvaldību speciālā budžeta izdevumi<br />
Pašvaldība 2005.g. 2006.g. 2007.g. 2008.g. 2009.g.<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta, <strong>Ogres</strong>gala<br />
pagasts<br />
276 842 444 057 834 603 1 060 661 606 421<br />
Krapes pagasts 6 553 5 127 16 458 15 250 18 190<br />
Ķeipenes pagasts 17 764 22 329 52 064 117 102 32 604<br />
Lauberes pagasts 8 436 14 502 18 009 75 120 19 242<br />
Mazozolu pagasts 12 077 22 007 38 647 55 808 17 242<br />
Madlienas pagasts 31 818 47 829 61 712 116 501 49 862<br />
Meņģeles pagasts 8 920 20 183 37 761 23 801 15 712<br />
Suntažu pagasts 13 540 13 305 85 267 60 241 57 598<br />
Taurupes pagasts 15 058 27 737 45 779 71 216 20 492<br />
KOPĀ 391 008 617 076 1 190 300 1 595 700 837 363<br />
Likuma “Par valsts budžetu 2010. gadam” 14. panta 3. daļā noteikts, ka pašvaldībām nav<br />
tiesību uzņemties ilgtermiņa saistības, izņemot saistības attīstībai nozīmīgu infrastruktūras objektu<br />
īstenošanai ar finanšu ministra atļauju, Eiropas Savienības un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības<br />
līdzfinansēto projektu īstenošanai, kā arī Publiskās un privātās partnerības likumā noteiktajā kārtībā<br />
akceptēto publiskās un privātās partnerības (PPP) projektu īstenošanai. Iespējams, ka šādi<br />
ierobežojumi būs spēkā arī tuvākajos gados, līdz ar to pašvaldība uz attīstību vērstas aktivitātes var<br />
īstenot galvenokārt investīciju un PPP projektu ietvaros. Ņemot vērā samērā nelielo saistību apjomu<br />
2010. gadā, turpmākajos gados pašvaldība var vēl aktīvāk iesaistīties investīciju piesaistē,<br />
piedaloties dažādos investīciju projektu konkursos un, iespējams, īstenojot PPP projektus.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 99
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.12.3. ATTĪSTĪBAS PRIORITĀTES LĪDZ 2010. GADAM<br />
Daļai no <strong>Ogres</strong> novadu veidojošajām pašvaldībām atšķirīgos laikos bija izstrādātas attīstības<br />
<strong>programma</strong>s, saskaņā ar kurām tās nodrošināja pašvaldību attīstību atbilstoši noteiktajām<br />
prioritātēm un pieejamajiem finanšu resursiem. Pēc 2009. gada spēkā bija <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> un<br />
Mazozolu pagasta attīstības <strong>programma</strong>s.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> izstrādātajā attīstības Programmā 2005.- 2013. gadam kā galvenās <strong>novada</strong><br />
prioritātes tika definētas:<br />
- infrastruktūras pilnveidošana un attīstība;<br />
- ekonomikas dažādošana un uzņēmējdarbības attīstība;<br />
cilvēkresursu attīstība;<br />
- sociālās palīdzības un veselības aprūpes sistēmas pilnveidošana.<br />
Mazozolu pagasta Attīstības programmā 2006. - 2013. gadam minētas šādas prioritātes:<br />
- izglītības, kultūras, sporta, sociālās palīdzības un veselības aprūpes sistēmas pilnveidošana;<br />
- infrastruktūras un vides attīstība;<br />
- konkurētspējīgas un daudzveidīgas tautsaimniecības attīstība.<br />
Taurupes pašvaldība 2007. gadā noteikusi darbības virzienus jomās Izglītība, Kultūra,<br />
Komunālā saimniecība un Pašvaldības ielu un ceļu sakārtošana.<br />
Arī pārējās novadu veidojošās pašvaldības līdz ATR pabeigšanai primāri pievērušas<br />
uzmanību tādām jomām kā Izglītība, Pašvaldības infrastruktūras sakārtošana un Komunālo<br />
pakalpojumu kvalitātes un mājokļu uzlabošana.<br />
1.12.4. PAŠVALDĪBAS ADMINISTRĀCIJA<br />
1.12.4.1. Izmaiņas administratīvi teritoriālās reformas ietvaros<br />
Pirms Administratīvi teritoriālās reformas 2009. gadā pašreizējā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā bija 8<br />
pašvaldības: <strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> (<strong>Ogres</strong> pilsēta un <strong>Ogres</strong>gala pagasts), Suntažu, Lauberes, Madlienas,<br />
Krapes, Ķeipenes, Taurupes, Mazozolu un Meņģeles pagasts. Pirms pašvaldību apvienošanas 2008.<br />
gadā saskaņā ar Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas norādījumiem tika sagatavots<br />
“Krapes pagasta, Ķeipenes pagasta, Lauberes pagasta, Madlienas pagasta, Mazozolu pagasta,<br />
Meņģeles pagasta, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong>, Suntažu pagasta un Taurupes pagasta pašvaldību apvienošanās<br />
projekts”. Projekta ietvaros tika izstrādāta jaunās pašvaldības struktūra un noteikti darbības<br />
pamatprincipi. Administratīvā struktūra tika plānota katrā pašvaldības atbildības jomā, nosakot, ka:<br />
1) pašvaldībai būs centrālā administrācija un 9 pagastu pārvaldes; pagastu pārvaldēm būs<br />
pašvaldības iestāžu statuss;<br />
2) komunālā saimniecība paliks katras pagasta pārvaldes pārziņā un tiks uzturēta līdzīgi kā<br />
pirms apvienošanās; tiks noteikti vienoti principi tarifu aprēķināšanai;<br />
3) darbību turpinās visas pašvaldību izglītības iestādes; izglītības jomu pārraudzīs pašvaldības<br />
Izglītības nodaļa (faktiski - Izglītības un sporta pārvalde);<br />
4) darbību turpinās visi kultūras un tautas nami, muzeji un bibliotēkas; no kultūras un tautas<br />
namiem iestādes statuss paliks tikai p/a “<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras centram”; pagastu kultūras<br />
un tautas nami tiks iekļauti pagasta pārvalžu administratīvajās struktūrās kā atsevišķas<br />
struktūrvienības;<br />
5) tiks saglabātas visas veselības aprūpes iestādes, ārstu prakses un feldšeru - vecmāšu punkti,<br />
pašvaldības līdzfinansējums tiem nesamazināsies;<br />
6) sociālās palīdzības un aprūpes jomā Ogrē un <strong>Ogres</strong>gala pagastā turpinās darbību <strong>Ogres</strong><br />
sociālais dienests, pagastos sociālie darbinieki tiks apvienoti 3 atsevišķos sociālajos<br />
dienestos: Madlienas, Taurupes un Suntažu;<br />
7) bāriņtiesas Ogrē un <strong>Ogres</strong>galā turpinās darbību kā pirms pašvaldību apvienošanās, savukārt<br />
pagastos bāriņtiesas tiks apvienotas 3 struktūrās: Madlienas, Suntažu un Taurupes<br />
bāriņtiesā;<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 100
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
8) <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības policija pēc <strong>novada</strong> apvienošanas veiks savas funkcijas arī<br />
pagastos, nodrošinot 6 darbiniekus pagastu teritorijā;<br />
9) novadā būs 2 būvvaldes - <strong>Ogres</strong> būvvalde (darbības teritorija - <strong>Ogres</strong> pilsēta un <strong>Ogres</strong>gala<br />
pagasts) un Madlienas būvvalde (darbības teritorija - pārējie 8 pagasti);<br />
10)novadā darbosies viena dzimtsarakstu nodaļa - <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības struktūrvienība;<br />
viens šīs nodaļas darbinieks civilstāvokļa aktu reģistrāciju un citas dzimtsarakstu nodaļas<br />
funkcijas veiks Madlienā;<br />
11)sabiedriskā transporta pakalpojumus organizēs Rīgas plānošanas reģiona struktūrvienības<br />
sadarbībā ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldību.<br />
Apvienošanās projektā paredzētā pašvaldības struktūra finansiālo iespēju robežās ieviesta<br />
atbilstoši <strong>novada</strong> izveides plānam - struktūrvienības un iestādes ir izveidotas saskaņā ar<br />
apvienošanās projektu, finansējums atsevišķās jomās nedaudz samazinājies, tomēr funkciju izpilde<br />
visur ir nodrošināta. Nav nodrošināti dzimtsarakstu nodaļas pakalpojumi Madlienā, tomēr<br />
iedzīvotājiem šajā jomā izmaiņas nav uzskatāmas par būtiskām. Pašvaldības policija 2010. gadā<br />
darbu uzsāka pašvaldības policisti pagastu teritorijās.<br />
Kaut gan strukturāli reforma ir īstenota atbilstoši plānotajam, aktuāli palikuši vairāki iekšējās<br />
darba organizācijas jautājumi. Tā, piemēram, pēc pašvaldību apvienošanās nav skaidri definēti<br />
pašvaldības iekšējie procesi - vēl joprojām gan klientiem, gan darbiniekiem rodas neskaidrības, kur<br />
jāvēršas, kādi dokumenti un kam jāiesniedz, lai atrisinātu savu problēmu. Iekšējo dokumentu<br />
aprites analīzes rezultātā iegūtie apraksti ne tikai padarītu pārskatāmāku un caurspīdīgāku<br />
pašvaldības darbību, bet arī vienkāršotu un paātrinātu jauno pašvaldības darbinieku ievadīšanu<br />
darbā. Informāciju par to, kur klientam vērsties konkrētu jautājumu gadījumā, varētu nodrošināt<br />
pakalpojumu apraksti pašvaldības mājas lapā vai bukletos, vienkāršāku dokumentu apriti ar<br />
klientiem veicinātu vienas pieturas aģentūra.<br />
1.12.4.2. Informācija par pašvaldībā nodarbinātajiem<br />
Lai izvērtētu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības administratīvo kapacitāti, ir apkopota informācija par<br />
pašvaldībā nodarbinātajiem - darbinieku skaits, vecums, izglītība, vidējais atalgojums.<br />
Kā redzams 55. attēlā, darbinieku skaits visās <strong>Ogres</strong> novadu veidojošajās pašvaldībās no<br />
2005. gada līdz 2008. gadam pieaudzis, kas izskaidrojams arī ar darba apjomu pieaugumu<br />
pašvaldībās. Savukārt 2009. gadā darbinieku skaits kopumā samazinājies. Darbinieku skaita<br />
izmaiņu galvenie faktori bija pašvaldības finanšu līdzekļu samazināšanās, <strong>Ogres</strong> rajona<br />
reorganizācijas plāna realizācija, izmaiņas normatīvajos aktos un administratīvi teritoriālā reformas<br />
ietvaros veiktie pasākumi.<br />
55. att. Nodarbināto skaits <strong>Ogres</strong> novadu veidojošajās pašvaldībās<br />
Pašvaldība<br />
Pašvaldībā<br />
nodarbināto skaits 2005.g.<br />
(kopā/administrācijā)<br />
Pašvaldībā<br />
nodarbināto skaits 2006.g.<br />
(kopā/administrācijā)<br />
Pašvaldībā<br />
nodarbināto skaits 2007.g.<br />
(kopā/administrācijā)<br />
Pašvaldībā<br />
nodarbināto skaits 2008.g.<br />
(kopā/administrācijā)<br />
Pašvaldībā<br />
nodarbināto skaits 2009.g.<br />
(kopā/administrācijā)<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta,<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
1702/74 1738/74 1505/78 1512/80 1170/82<br />
Krapes pagasts 41/12 43/12 43/12 45/12 45/12<br />
Ķeipenes pagasts 72/10 72/10 71/10 74/10 74/10<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 101
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Lauberes pagasts 47/8 53/8 49/8 48/8 48/8<br />
Mazozolu pagasts 45/3 52/3 55/3 55/3 54/3<br />
Madlienas pagasts 172/27 170/31 172/31 179/32 163/37<br />
Meņģeles pagasts 65/4 61/4 63/4 73/4 63/4<br />
Suntažu pagasts 99/17 99/17 108/17 122/18 108/18<br />
Taurupes pagasts 70/4 74/4 68/4 65/4 59/4<br />
Būtiski izmainās situācija, ja skata pašvaldībā nodarbināto skaitu attiecībā pret 1000<br />
iedzīvotājiem. Vismazāk nodarbināto uz 1000 iedzīvotājiem ir bijis Suntažu pagastā, bijušā <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> teritorijā un Krapes pagastā. Tomēr pārsteidzīgus secinājumus nevar veikt, jo pašvaldības<br />
vienu un to pašu jautājumu risināšanai izvēlējās dažādu pieeju - vienas pašvaldības darbinieku<br />
pieņēma pastāvīgā darbā, bet citās šo pašu uzdevumu veikšanai noslēdza līgumus par konkrēta<br />
darba veikšanu ar fiziskām vai juridiskām personām. Šāda situācija ir saglabājusies arī pēc ATR<br />
pabeigšanas.<br />
Pašvaldībās nodarbināto vidējais atalgojums (12. pielikums) līdz administratīvi teritoriālajai<br />
reformai kopumā augstāks ir bijis <strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>Ogres</strong>gala pagastā strādājošajiem. 2009. gada<br />
ekonomiskās krīzes rezultātā visiem pašvaldībās nodarbinātajiem algas samazināja, un pēc<br />
administratīvi teritoriālās reformas atalgojumu līmenis pakāpeniski savstarpēji līdzsvarojas<br />
atbilstoši apdzīvoto teritoriju lielumam un iedzīvotāju skaitam.<br />
Pašvaldībās strādājošo vidējais vecums 2009. gadā bija 48,3 gadi (12. pielikums). Vairāk kā<br />
¾ pašvaldības administrācijās nodarbināto ir augstākā izglītība Tomēr šī informācija sniedz tikai<br />
vispārēju priekšstatu, jo nav apkopota informācija par to, cik lielā mērā darbinieku izglītības<br />
līmenis atbilst amata aprakstā minētajām prasībām.<br />
Līdz ar likumdošanas izmaiņām 2010. gadā arī <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldībā uzsākta darbinieku<br />
atalgojuma piemērošana atbilstoši ieņemamajam amatam, izvērtējot iegūto kvalifikāciju un<br />
pieredzi. Pilnveidojot darbinieku atlīdzības sistēmu, būtiski ir ņemt vērā arī veicamā darba apjomu<br />
un ievērot vienlīdzības principu.<br />
1.12.4.3. Pašvaldības darbības principi un kvalitāte<br />
Saskaņā ar Valsts pārvaldes iekārtas likuma 11. pantu amatpersonu darba kvalitāti var<br />
novērtēt, vadoties pēc šajā likumā minētajiem principiem:<br />
- valsts pārvalde darbojas sabiedrības interesēs;<br />
- valsts pārvalde savā darbībā ievēro labas pārvaldības principu. Tas ietver atklātību pret<br />
privātpersonu un sabiedrību, datu aizsardzību, taisnīgu procedūru īstenošanu saprātīgā<br />
laikā un citus noteikumus, kuru mērķis ir panākt, lai valsts pārvalde ievērotu<br />
privātpersonas tiesības un tiesiskās intereses;<br />
- valsts pārvalde savā darbībā pastāvīgi pārbauda un uzlabo sabiedrībai sniegto pakalpojumu<br />
kvalitāti. Tās pienākums ir vienkāršot un uzlabot procedūras privātpersonas labā;<br />
- valsts pārvaldes pienākums ir informēt sabiedrību par savu darbību;<br />
- valsts pārvaldi organizē pēc iespējas ērti un pieejami privātpersonai;<br />
- valsts pārvaldi organizē pēc iespējas efektīvi Valsts pārvaldes institucionālo sistēmu<br />
pastāvīgi pārbauda un, ja nepieciešams, pilnveido.<br />
2009. gada sākumā SIA “Tirgzinis” pēc SIA “Mana Nauda” 71 pasūtījuma ir veikusi pētījumu<br />
Latvijas pašvaldībās “Vai Latvijas pašvaldības ir atvērtas uzņēmējdarbībai un iedzīvotājiem”.<br />
Pētījumā konstatēts, ka <strong>Ogres</strong> rajona pašvaldības (rajona reorganizācijas rezultātā 9 no 15<br />
pašvaldībām ir iekļautas jaunajā <strong>Ogres</strong> novadā) ir vienas no mazāk pieejamām pašvaldībām saviem<br />
iedzīvotājiem un uzņēmējiem. Piemēram, uz telefona zvaniem īsi pēc darba laika sākuma un īsi<br />
pirms darba laika beigām bijušā <strong>Ogres</strong> rajona pašvaldībās neatbild 67% veikto zvanu (salīdzinoši<br />
71 Informācija www.mananauda.lv/pētījums<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 102
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
visvairāk Preiļu rajona pašvaldībās - 95%, vismazāk - Daugavpils rajona pašvaldībās - 21%). Uz 15<br />
nosūtītām e-pasta vēstulēm <strong>Ogres</strong> rajona pašvaldības atbildējušas 5 gadījumos, bet 10 vēstules<br />
palikušas neatbildētas.<br />
Uz uzņēmēju vēlmi atvērt ražotni pašvaldības teritorijā <strong>Ogres</strong> rajonā nereaģē 67 % jeb 10 no<br />
15 (salīdzinoši visvairāk Jelgavas rajonā - 88% jeb 14 no 16, vismazāk - Alūksnes rajonā - 57% jeb<br />
12 no 21 rajona pašvaldībām).<br />
Pētījuma rezultātā SIA “Mana Nauda” iesaka pašvaldību vadītājiem:<br />
1) izvērtēt savā pakļautībā strādājošo darbinieku profesionalitāti un attieksmi pret darba<br />
pienākumiem;<br />
2) apmācīt darbiniekus un sekmēt interneta un e-pasta lietošanu ikdienas darbā, jo šie<br />
mūsdienās ir svarīgākie komunikācijas līdzekļi.<br />
Pētījuma otrā etapa rezultāti rāda, ka uz telefona zvaniem pašvaldību darbinieki galvenokārt<br />
sāk atbildēt 30 minūtes pēc oficiālā darba laika sākuma un atbildēt beidz 30 minūtes pirms oficiālā<br />
darba laika beigām. Īstenojot valstī izsludināto taupības režīmu, pētījuma autori iesaka samazināt<br />
pašvaldības strādājošo darbinieku darba laiku par 1 stundu, tādā veidā ietaupot būtisku daļu no<br />
nodokļu maksātāju naudas.<br />
Tā kā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> rādītāji šajā pētījumā ir samērā zemi, tad pētījuma autoru ieteikumi<br />
vistiešākajā mērā attiecināmi arī uz <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldību.<br />
2009.gadā “<strong>Ogres</strong>, Suntažu, Lauberes, Madlienas, Krapes, Ķeipenes, Mazozolu, Taurupes un<br />
Meņģeles pašvaldību apvienošanās projektā” minēts, ka jaunizveidotās <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
darbības pamatprincipi ir šādi:<br />
- <strong>novada</strong> pašvaldības darbība nodrošina <strong>novada</strong> teritorijas līdzsvarotu attīstību;<br />
- nodrošināta optimāla pašvaldības pakalpojumu pieejamība visā <strong>novada</strong> teritorijā;<br />
- pašvaldības materiālie un cilvēkresursi tiek izmantoti efektīvi - racionāli un lietderīgi;<br />
- pašvaldība veicina un atbalsta iedzīvotāju un nevalstisko organizāciju iniciatīvu, brīvprātīgo<br />
darbu un iesaistīšanos pašvaldības funkciju nodrošināšanā.<br />
Tātad pašvaldības darbā ir būtiski rast līdzsvaru starp racionālu pašvaldības resursu<br />
izmantojumu un pakalpojumu pieejamības nodrošināšanu visiem <strong>novada</strong> iedzīvotājiem, vienlaikus<br />
veicinot līdzsvarotu attīstību un aktīvu iedzīvotāju iesaistīšanu pašvaldības funkciju realizācijā.<br />
Pirmais gads pēc administratīvi teritoriālās reformas galvenokārt ir veltīts apvienoto<br />
pašvaldību normatīvās dokumentācijas saskaņošanai, atbilstoši apvienošanās projektam pārveidoto<br />
vai no jauna izveidoto institūciju darbības reglamentēšanai, tomēr nepieciešams veikt arī reformas<br />
rezultātā ieviesto pārmaiņu novērtējumu - vai izvēlētā administrācijas struktūra ir patiešām<br />
racionālākā pieeja pašvaldības funkciju īstenošanā, ņemot vērtā <strong>novada</strong> attīstības tendences.<br />
Risinājums varētu būt vispārējs pašvaldības funkciju un procesu audits, kurā tiktu ņemts vērā arī<br />
pašvaldības attīstības redzējums - dažādās sadarbības formas ar privāto un nevalstisko sektoru, pēc<br />
iespējas plašāk izmantota elektroniskā darbības vide, lauku teritorijās - vairāk attīstīta<br />
lauksaimniecība un mežsaimniecība, pilsētā un tās tuvumā - ražošana un rekreācija.<br />
Lai uzlabotu pašvaldības administrācijas darbu, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domē 2004. gadā (tātad pirms<br />
pašvaldību apvienošanās) tika ieviesta ISO 9001:2000 Kvalitātes Vadības Sistēma. Šīs sistēmas<br />
ietvaros tika definēti pašvaldībā īstenotie procesi. Tās sertifikācijas termiņš beidzās 2007. gadā un<br />
vairs netika atjaunots, jo, kā atzīst pašvaldības speciālisti, kvalitātes vadības sistēma bija dārga un<br />
neelastīga pieeja pašvaldības darba pārraudzībai. Tomēr pēc minētās sistēmas darbības perioda<br />
vairs nav veiktas arī citas aktivitātes, kas būtu vērstas uz pašvaldības darba kvalitātes novērtējumu<br />
un pilnveidi, izņemot struktūrvienību un iestāžu vadītāju sanāksmes. Pašvaldības darbinieku darba<br />
izvērtēšanā un uzlabošanā varētu izmantot regulāras iekšējas un ārējas aptaujas, ikgadējās<br />
plānošanas un darba izpildes pārrunas un to rezultātā organizētas kvalifikācijas paaugstināšanas<br />
mācības u.tml.<br />
Analizējot situāciju par informācijas un komunikāciju tehnoloģiju lietošanu ikdienas darbā<br />
<strong>Ogres</strong> pašvaldībā, secināms, ka tās tiek aktīvi izmantotas, taču saziņa ar to starpniecību nav<br />
reglamentēta. Pašvaldībā netiek reģistrētas, piemēram, ienākošās e-pasta vēstules, ja tās nav<br />
parakstītas ar elektronisko parakstu, un pašvaldības darbiniekiem nav pienākums uz tām atbildēt.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 103
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Daļa pašvaldības darbinieku e-pastu praktiski neizmanto, tāpēc informāciju saņem ļoti ierobežotā<br />
apmērā (tikai sniegtu papīra formā vai mutiski). Gandrīz nemaz netiek izmantots elektroniskais<br />
paraksts.<br />
Efektīvas pārvaldes nolūkos pašvaldības darbā būtu jāpalielina informācijas un komunikācijas<br />
tehnoloģiju loma, piemēram, veicinot elektronisku saziņu (gan iekšēju, gan ārēju), izveidojot e-<br />
pakalpojumus, paplašinot elektroniski pieejamo informāciju par pašvaldību (piemēram,<br />
pakalpojumu apraksti pašvaldības mājas lapā, datu bāze par pašvaldības īpašumiem, to aktuālo<br />
stāvokli, noslēgtajiem nomas līgumiem, u.tml.)<br />
1.12.5. PRIVĀTĀ UN NEVALSTISKĀ SEKTORA IESAISTE PAŠVALDĪBAS DARBĀ<br />
1.12.5.1. Sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām<br />
Tā kā viens no pašvaldību apvienošanās projektā minētajiem darbības pamatprincipiem ir<br />
iedzīvotāju un nevalstisko organizāciju iniciatīvas, brīvprātīgā darba un iesaistīšanās pašvaldības<br />
funkciju nodrošināšanā veicināšana, tad tika analizētas arī pašreizējās pašvaldības sadarbības<br />
formas ar nevalstisko sektoru.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā 2010. gada aprīlī ir reģistrētas 167 biedrības un nodibinājumi. No tiem<br />
11 ir dzīvojamo māju apsaimniekotāju biedrības, 35 mednieku klubi un biedrības, kuru darbība<br />
saistīta ar vidi un dzīvniekiem, 50 organizācijas, kas saistītas ar sportu un aktīvo atpūtu. Pārējās<br />
biedrības (kopā 71) saistītas ar sabiedrības izglītošanu, sociālo palīdzību un citiem jautājumiem.<br />
Laika posmā no 2005. līdz 2009. gadam atsevišķas <strong>Ogres</strong> novadu veidojošās pašvaldības ir<br />
finansiāli atbalstījušas vairāku biedrību un iedzīvotāju apvienību aktivitātes, piemēram, sadarbībā ar<br />
Nīderlandes fondu KNHM <strong>Ogres</strong> novadā, Krapes, Mazozolu un Taurupes pagastā 3 gadus<br />
organizēti projektu konkursi, kur atbalstīti vairāki desmiti reģistrētu un nereģistrētu iedzīvotāju<br />
grupu projekti dzīves fiziskās un sociālās kvalitātes uzlabošanai.<br />
2010. gadā pašvaldība nav deleģējusi nevienu no savām funkcijām nevalstiskā sektora<br />
organizācijām. Pašreiz pašvaldībā nav neviena darbinieka, kas koordinētu un attīstītu sadarbību ar<br />
sabiedriskā sektora organizācijām, nav skaidri definēta stratēģija sadarbības virzieniem ar NVO<br />
(kādas aktivitātes tiek atbalstītas, kādas netiek, kādā veidā notiek atbalsts - finansiāls, praktisks,<br />
politisks, informatīvs).<br />
Vienlaikus jāizvērtē pašvaldības loma un atbalsta iespējas NVO sadarbībā ar uzņēmējiem,<br />
piemēram, sniedzot uzņēmējiem informāciju par NVO aktivitātēm un aicinot piedalīties NVO<br />
aktivitāšu atbalstīšanā finansiāli vai praktiski. Tādējādi tiktu ne tikai veicināta iedzīvotāju iniciatīva<br />
un pilnveidota apkārtējā vide, bet arī uzlabota sadarbība dažādu iedzīvotāju grupu starpā un<br />
paaugstināta lojalitāte savam <strong>novada</strong>m.<br />
Tāpat būtu lietderīgi izvērtēt iespēju pašvaldībai deleģēt atsevišķas funkcijas biedrībām un<br />
nodibinājumiem, kā rezultātā uzlabotos pašvaldības funkciju izpildes kvalitāte un palielinātos<br />
investīciju piesaistes iespējas, ko apliecina citu pašvaldību pozitīvā pieredze (piemēram, Līvānu<br />
novadā sociālās aprūpes jomā liela daļa funkciju nodota biedrībai „Baltā māja”).<br />
Lai veicinātu jauniešu iniciatīvu, 2009. gada oktobrī Ogrē notika Jauniešu forums. Foruma<br />
rezultātā tika sagatavoti priekšlikumi gan pašiem jauniešiem, gan pašvaldībai. Daļa no ieteikumiem<br />
pašvaldībai bija šādi:<br />
- veicināt sadarbību starp jauniešiem un domi, sniegt palīdzību Jauniešu domes izveidē,<br />
atbalstīt un sadarboties ar Jauniešu domi;<br />
- izveidot Jaunatnes stratēģiju <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong>m (jauniešu loma un darbība novadā);<br />
- atbalstīt jauniešu iniciatīvas finansiāli, morāli un piešķirot telpas un aprīkojumu;<br />
- organizēt brīvprātīgo darbu jauniešiem (motivēšanas pasākumi, informācija, katalogs par<br />
brīvprātīgā darba iespējām);<br />
- izglītot skolēnus un atbalstīt ar informāciju un pasākumiem saistībā ar uzņēmējdarbību,<br />
prakses iespēju nodrošināšanu.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 104
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Attīstības <strong>programma</strong>s realizācijas ietvaros nepieciešams izvērtēt jauniešu līdzdalības iespējas<br />
pašvaldības lēmumu sagatavošanas un pieņemšanas procesā, jo tieši jauniešu iniciatīva, aktivitāte<br />
un lojalitāte būs pamats <strong>novada</strong> veiksmīgai attīstībai nākotnē.<br />
1.12.5.2. Sadarbība ar uzņēmējiem<br />
Tikpat nozīmīga kā sadarbība ar nevalstisko sektoru ir pašvaldības sadarbība ar privāto<br />
sektoru jeb uzņēmējiem. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dome 2006. gadā ir noslēgusi privātās un publiskās<br />
partnerības (PPP) līgumu par <strong>Ogres</strong> Mākslas skolas būvniecību un apsaimniekošanu. 2009. gadā<br />
noslēgts PPP līgums par bērnudārza būvniecību un uzturēšanu.<br />
PPP modeļa pielietojums pašvaldības infrastruktūras attīstībā ļauj ātrāk nodrošināt sabiedrību<br />
ar nepieciešamajiem infrastruktūras objektiem (celtnēm, ielām, tiltiem u.tml.), atslogo pašvaldības<br />
budžetu, jo maksājumi privātajam partnerim izlīdzinās 15 - 30 gadu periodā, kā arī uzlabo sniegto<br />
pakalpojumu kvalitāti. Iespējams, būtu lietderīgi izvērtēt arī nākotnē PPP projektu ieviešanu, lai<br />
iespējami tuvākā nākotnē nodrošinātu pašvaldību ar nepieciešamo infrastruktūru.<br />
1.12.6. OGRES NOVADA PAŠVALDĪBAS STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA<br />
1.12.6.1. Sadraudzības pašvaldības<br />
Ar Hengelo (Nīderlande) pašvaldību 1993. gadā parakstīts nodomu protokols par sadarbību<br />
vides jautājumos, bet 1996. gadā parakstīts plašāks sadarbības līgums (aptver pašvaldības darbību<br />
kopumā, pašvaldības organizāciju, administrāciju, informāciju un attīstību).<br />
Kopš 1994.gada, sadarbojoties <strong>Ogres</strong> un Hengelo pašvaldībām un to iestādēm, izstrādāti un<br />
īstenoti kopīgi projekti dažādās abām pusēm nozīmīgās sfērās -energoefektivitāte, infrastruktūra,<br />
izglītība, kultūra, pašvaldības darba uzlabošana, vides aizsardzība, u.c.<br />
Īpaši attīstījusies sadarbība starp <strong>Ogres</strong> un Hengelo mūzikas skolām. Organizētas abpusējas<br />
vizītes, pieredzes apmaiņas pasākumi, jauniešu un pedagogu apmaiņas, kā arī rīkoti kopīgi koncerti.<br />
Nolūkā veicināt sadarbību abu pašvaldību starpā Hengelo ir izveidota un aktīvi darbojas arī<br />
biedrība “Ogre - Hengelo”.<br />
Ar Onges (Ånge) pašvaldību Zviedrijā 1996. gadā parakstīts sadarbības līgums (aptver<br />
pašvaldības darbību kopumā, pašvaldības organizāciju, administrāciju, informāciju un attīstību).<br />
1999. un 2002. gadā parakstīti 3 gadu nodomu protokoli starp Ånge Bobergskolan (Onges<br />
ģimnāziju) un <strong>Ogres</strong> pašvaldību (sadarbības jomas - profesionālā izglītība, sociālās aprūpes<br />
sektors).<br />
Sadarbības aktivitātes ietver abpusējas vizītes, pieredzes apmaiņas pasākumus (īpaši -<br />
sociālajā sfērā un izglītībā), jauniešu un pedagogu apmaiņu, bērnu vasaras nometnes, īstenoti arī<br />
vairāki kopīgi projekti.<br />
Ar Žueletūras (Joué lès Tours) pašvaldību Francijā sadarbības līgums noslēgts 2005. gadā,<br />
līguma darbības jomas ir administrācija, sociālie jautājumi, kultūra, jaunatne, sports, u.c.<br />
Līdzšinējā sadarbība ietver abpusējas vizītes, apmaiņas starp <strong>Ogres</strong> ģimnāzijas un Žueletūras<br />
Žana Monē liceja jauniešiem un pedagogiem (t.sk. <strong>Ogres</strong> ģimnāzijas projekts “Jauniešu tiesības un<br />
pienākumi Žueletūras licejā un <strong>Ogres</strong> ģimnāzijā”, ES <strong>programma</strong> “Jaunatne darbībā”), kā arī<br />
Žueletūras pūtēju orķestra “Orchestre d'Harmonie de Joué les Tours” dalību 3. starptautiskajā<br />
pūtēju orķestru festivālā “Brīze”.<br />
Par tradīciju jau kļuvusi <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> mūzikas un deju ansambļu dalība Žueletūras<br />
pašvaldības organizētajos ikgadējos Ziemassvētku pasākumos “Féeriades de Noël”.<br />
Ar Basarabjaskas (Basarabeasca) pašvaldību Moldovā sadarbības līgums noslēgts 2006.<br />
gadā (līguma darbības jomas - administrācija, kultūra, izglītība, arhitektūra, jaunatne, sports,<br />
sociālie pakalpojumi, uzņēmējdarbības veicināšana).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 105
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Ar Čerņigovas (Чернігів), pašvaldību Ukrainā 2007. gadā parakstīts nodomu protokols<br />
(sadarbības jomas tirdzniecība, ekonomika un kultūra, kā arī izglītība, veselības aprūpe, jaunatnes<br />
politika, sports, u.c.).<br />
Ar Kelmes (Kelmė), Lietuva, pašvaldību sadraudzības līgums parakstīts 2010. gadā (darbības<br />
jomas - uzņēmējdarbība, lauksaimniecība, vides, tehniskie projekti, izglītība, kultūra un sports,<br />
tūrisms). Kelme ir kādreizējā <strong>Ogres</strong> rajona sadraudzības pašvaldība. Ņemot vērā administratīvi<br />
teritoriālās reformas ietvaros notikušās izmaiņas, 2010. gadā sadraudzības līgums tika atjaunots<br />
starp Kelmes pašvaldību un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldību.<br />
Bolnēsas (Bollnäs), Zviedrija, komūna ir kādreizējā <strong>Ogres</strong> rajona sadraudzības pašvaldība.<br />
Sadarbības aktivitātes ietver abpusējas vizītes, jauniešu un pedagogu apmaiņas, <strong>Ogres</strong> un Bolnēsas<br />
pašvaldību kopuzņēmuma - izglītības centra “Tempus LS” izveidi, kā arī sadarbību dažādu projektu<br />
realizācijā.<br />
15 gadu garumā ilgusī Bolnēsas/Arbras Lauvu kluba sadarbība ar <strong>Ogres</strong> rajona pašvaldību<br />
turpinās arī pēc administratīvi teritoriālās reformas, dāvinot <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> skolām, iestādēm un<br />
invalīdu biedrībai skolas mēbeles, aprīkojumu un citas vērtīgas lietas.<br />
Savstarpēju ilgstošu kontaktu vai arī kopīgu projektu realizācijas ietvaros <strong>Ogres</strong> pašvaldībai<br />
izveidojušās sadarbības saiknes arī ar tādām pašvaldībām kā Kerava (Kerava) un Jarvenpā<br />
(Järvenpää) Somijā, Novi Bidžova (Nový Bydžov) Čehijā, u.c.<br />
1.12.6.2. Nozīmīgākie starptautiskie projekti<br />
2007. gads. Čerņigovas pilsētas ilgtspējīgas attīstības veicināšana, pielietojot stratēģiskās<br />
plānošanas pieeju un radot pamatu ilgtermiņa sadarbības aktivitātēm starp Čerņigovas un <strong>Ogres</strong><br />
pašvaldībām, LR Ārlietu ministrijas granta projektu konkurss “Atbalsts attīstības sadarbības<br />
projektiem Latvijas Republikas noteiktajās saņēmējvalstīs”. Projekta mērķis - Čerņigovas pilsētas<br />
ilgtspējīgas attīstības veicināšana, sniedzot atbalstu Čerņigovas stratēģiskās plānošanas<br />
dokumentācijas izstrādē un sekmējot turpmāko sadarbību starp Čerņigovas un <strong>Ogres</strong> pašvaldībām<br />
uzņēmējdarbības un tūrisma attīstības jomās. Viens no būtiskākajiem projekta rezultātiem ir tā<br />
realizācijas laikā parakstītais Nodomu protokols par sadarbību starp <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domi un<br />
Čerņigovas pilsētas padomi.<br />
2008. gads. Čehijas, Slovākijas, Polijas, Latvijas un tiem radniecīgu reģionu partnerības<br />
pilsētu tīkla veidošana, ES <strong>programma</strong> “Europe for Citizens”. Projekta mērķis - sadarbības tīkla<br />
izveide starp Novy Bydzov (Čehija), Spolecna Cidlina (Čehija), Brezno (Slovakija), Muranska<br />
Planina (Slovakija), Ciechanow (Polija) un <strong>Ogres</strong> pašvaldībām.<br />
2006. - 2008. gads. STANDARDCARE, ES <strong>programma</strong> Leonardo da Vinci. Projekta mērķis -<br />
attīstīt Eiropas apmācību programmu un akreditāciju, pielietojot kopēju novērtējuma procesu<br />
darbiniekiem, kas ir iesaistīti veco ļaužu ar kompleksām problēmām aprūpē Bulgārijā, Latvijā,<br />
Lietuvā, Polijā un Lielbritānijā.<br />
2006. - 2008. gads. „Sabiedrība ar iedvesmu - Ogre”, Nīderlandes fonds KNHM. Nolūkā<br />
uzlabot dzīves kvalitāti un sekmēt iedzīvotāju iniciatīvu, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dome un Nīderlandes fonds<br />
KNHM laika periodā no 2006. līdz 2008. gadam organizēja projektu konkursus „Iedzīvotāji veido<br />
savu vidi”, dodot iespēju <strong>novada</strong> iedzīvotājiem īstenot projektus, kas saistīti ar dzīves kvalitātes<br />
uzlabošanu. Kopumā trijos izsludinātajos konkursos tika apstiprināti un realizēti 75 no <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> iedzīvotāju iesniegtajiem 118 projektiem.<br />
2006. - 2009. gads. „Enerģijas izmantošanas un pārvaldes līgumi zemu ienākumu un<br />
sociālajiem mājokļiem (ECOLISH)”, Eiropas Komisijas <strong>programma</strong> „Intelligent Energy - Europe”<br />
(projekta iesniedzējs - Cauberg-Huygen Raadgevende Ingenieurs bv (CHRI), Nīderlande). Projekta<br />
rezultātā veikta enerģijas piegādes kontraktēšanas iespējamības un potenciāla izpēte un<br />
demonstrēšana attiecībā uz zemu ienākumu un sociālajiem mājokļiem. Projekts īstenots sadarbībā<br />
ar ārvalstu partneriem no Nīderlandes, Grieķijas, Vācijas, Ungārijas un Beļģijas.<br />
2009. - 2010. gads. „Development of Cross-Border Choir Singing Culture (Singing<br />
Neighbours)”, Igaunijas - Latvijas <strong>programma</strong>. Projekts ir vērsts uz Igaunijas un Latvijas bērnu un<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 106
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
jauniešu koru sadarbības veicināšanu. Tā ietvaros paredzētas diriģentu meistarklases, jaunu tautas<br />
tērpu iegāde <strong>Ogres</strong> ģimnāzijas jauktajam korim “Gājputni”, jauniešu nometnes un koncerti,<br />
Igaunijas - Latvijas dziesmu grāmatas izveidošana jauniešu koriem ar nelielu vārdnīcu abās<br />
valodās, u.c. Projekta aktivitātes norisinās Baldonē, Jūrmalā un Ogrē, kā arī Viru pilsētā un pagastā<br />
(Igaunija).<br />
2010. gads. „Sabiedrība ar iedvesmu - Ķeipene /Laubere/ Madliena / Suntaži / Meņģele”,<br />
Nīderlandes fonds KNHM. Turpinot aizsākto sadarbību ar KNHM, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība<br />
organizē projektu konkursu iedzīvotāju grupām un sabiedriskajām organizācijām piecos <strong>novada</strong><br />
pagastos, kuros līdz šim KNHM fonda atbalstīti projekti vēl nav īstenoti – t.i., Ķeipenē, Lauberē,<br />
Madlienā, Meņģelē un Suntažos. Konkursa ietvaros saņemti 40 projektu pieteikumi dažādās ar<br />
dzīves kvalitātes uzlabošanu saistītās sfērās, no kuriem apstiprināti 11.<br />
2010. gads. „Sustainable Municipal Development via Project Implementation in Different<br />
Sectors and Different Administratively Territorial Levels”, Ziemeļvalstu un Baltijas valstu<br />
mobilitātes <strong>programma</strong> „Valsts administrācija”. Projekta ietvaros organizēta pieredzes apmaiņa ar<br />
Salo (Somija) un Sigdal (Norvēģija) pašvaldībām par projektu vadību un attīstības plānošanu.<br />
Arī virkne <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības iestāžu piedalījusies dažādu starptautiska rakstura<br />
projektu realizācijā sadarbībā ar tādām valstīm kā Somija, Zviedrija, Lielbritānija, Slovākija,<br />
Portugāle, Itālija, Lietuva, Francija, Beļģija, Kipra, Rumānija, u.c., piesaistot finansējumu no<br />
dažādām Eiropas Savienības un citām programmām un fondiem.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 107
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.13. SABIEDRISKĀ KĀRTĪBA UN DROŠĪBA<br />
1.13.1. POLICIJA<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības teritorijā sabiedrisko kārtību nodrošina <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
policija un Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes <strong>Ogres</strong> iecirknis. <strong>Ogres</strong> pašvaldības policija līdz<br />
2009. gadam darbojās tikai <strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>Ogres</strong>gala pagastā, atsevišķi pašvaldības policijas<br />
darbinieki bija Suntažu pagastā un Taurupes pagastā.<br />
1.13.1.1. Pašvaldības policija<br />
Pašvaldības policija kontrolē pašvaldības saistošo noteikumu izpildi, nodrošina vispārēju<br />
sabiedriskās kārtības pārkāpumu novēršanu un veic preventīvo darbu likumpārkāpumu novēršanā,<br />
savukārt Valsts policija novērš vai atklāj krimināla rakstura noziegumus.<br />
Kārtības uzturētāju skaits <strong>Ogres</strong> pašvaldības policijā 2009. gadā bija 29 (2005. g. - 23, 2006.<br />
g. - 21, 2007. g. - 23, 2008.g. - 33). 2010. gada laikā notiek 3 pašvaldības policijas atbalsta punktu<br />
izveide pagastos, katrā atbalsta punktā plānota 1 štata vienība. Tuvākajos gados būs nepieciešams<br />
nostiprināt un attīstīt šo atbalsta punktu darbību.<br />
1.13.1.2. Valsts policija<br />
Valsts policijai <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā līdz 2009. gadam bija 2 iecirkņi - Ogrē un Madlienā,<br />
kopš 2009. gada septembra ir 1 iecirknis - Ogrē. 2010. gadā 7 cilvēki bijušā <strong>Ogres</strong> rajona teritorijā<br />
ir ieguvuši brīvprātīgo policijas palīgu apliecības. Pašvaldība iesaistās šo cilvēku nodrošināšanā ar<br />
ekipējumu.<br />
Valsts policija nodrošina telpas atskurbtuvei, savukārt pašvaldība finansē medicīnisko<br />
personālu - 4 feldšerus.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības policija ir apkopojusi informāciju par reģistrēto administratīvo<br />
pārkāpumu skaitu <strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>Ogres</strong>gala pagastā:<br />
2006.gadā - 2 382 administratīvie pārkāpumi;<br />
2007. gadā - 4 277 pārkāpumi;<br />
2008. gadā - 4 629 pārkāpumi;<br />
2009. gadā - 3 698 pārkāpumi.<br />
Pašvaldības policija administratīvo pārkāpumu skaita palielināšanos 2007. un 2008. gadā<br />
skaidro ar šajos gados bieži notikušajiem publiskajiem pasākumiem <strong>Ogres</strong> estrādē, kas 2009. gadā<br />
tika būtiski ierobežoti.<br />
Fakts, ka arī 2009. gadā ir samērā liels reģistrēto administratīvo pārkāpumu skaits, iespējams,<br />
liecina par finansiāli ekonomiskās situācijas ietekmi. Kā atzīst pašvaldības policijas pārstāvji, 2009.<br />
un 2010. gadā pieaug administratīvo pārkāpēju pesimisms un agresivitāte, kas izpaužas arī<br />
komunikācijā ar pašvaldības policijas darbiniekiem. Lielākajai daļai pārkāpēju nav pastāvīga darba.<br />
Lai prasmīgāk risinātu konfliktus ar likumpārkāpējiem, būtu nepieciešamas policistu apmācības vai<br />
policijas darbinieks - psihologs.<br />
2009. un 2010. gadā sabiedriskās kārtības nodrošināšanai tiek veidots video novērošanas<br />
centrs. Līdz 2010. gada beigām paredzams, ka tiks uzstādītas 9 video novērošanas kameras <strong>Ogres</strong><br />
pilsētā. Turpmākajos gados nepieciešams palielināt izvietoto kameru skaitu pilsētā, izvietot mobilas<br />
video novērošanas kameras arī pagastu centros sabiedriski bīstamās vietās un, iespējams, piesaistīt<br />
papildu personālu video novērošanas centram.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 108
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes <strong>Ogres</strong> iecirknis ir apkopojis informāciju par <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> teritorijā uzsāktajiem kriminālprocesiem un kriminālprocesu uzsākšanas atteikumiem, ja<br />
nodarījumam nav konstatētas krimināla pārkāpuma pazīmes.<br />
Reģistrēto gadījumu skaitam, kad ir aizdomas par noziedzīgu nodarījumu, ir pakāpeniska<br />
tendence palielināties, taču faktiski uzsākto kriminālprocesu skaits no 2006. līdz 2009. gadam ir<br />
samērā stabils (56. attēls).<br />
56. att. Reģistrēto noziedzīgu nodarījumu skaits <strong>Ogres</strong> rajonā<br />
Gads Uzsākti<br />
Atteikts uzsākt Kopā<br />
kriminālprocesi kriminālprocesu<br />
2005. 769 1 132 1 901<br />
2006. 1 280 686 1 966<br />
2007. 1 214 1 024 2 238<br />
2008. 1 058 1 237 2 295<br />
2009. 1 113 1 320 2 433<br />
Ceļu satiksmes negadījumu skaitam <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā ir tendence samazināties. Ja 2005.<br />
gadā tika reģistrēti 890 ceļu satiksmes negadījumi, tad 2006. gadā - 697, 2007. gadā - 819, 2008.<br />
gadā - 831, 2009 gadā - 468 negadījumi. Ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšanos,<br />
iespējams, var skaidrot ar satiksmes dalībnieku kontroles efektivitātes paaugstināšanos (paaugstināti<br />
soda mēri, fotoradaru izmantošana u.c.) un informatīvām kampaņām par ceļu satiksmes drošību.<br />
1.13.2. UGUNSDZĒSĪBA<br />
<strong>Ogres</strong> novadā par ugunsdzēsību atbild VUGD Rīgas reģiona pārvaldes <strong>Ogres</strong> daļa un Ķeipenes<br />
postenis. Kopš PSRS sabrukuma ugunsdzēsēju mašīnas ir saglabātas arī Krapē, Lauberē, Taurupē,<br />
Madlienā, Meņģelē un Ķeipenē, tomēr tās nav iespējams izmantot tehniskā stāvokļa vai kvalificēta<br />
personāla trūkuma dēļ. Statistiskā informācija par ugunsgrēkiem iekļauta 57. attēlā.<br />
57. att. Ugunsgrēku skaits <strong>Ogres</strong> rajonā<br />
Gads Ugunsgrēki Citi izsaukumi Kopā Bojā gājušie Cietušie<br />
(maldinājumi, tehniska<br />
palīdzība)<br />
2005. 245 322 567 3 1<br />
2006. 442 317 759 1 5<br />
2007. 270 284 554 5 1<br />
2008. 265 248 513 0 3<br />
2009. 225 111 336 2 2<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 109
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2. OGRES NOVADA SVID ANALĪZE<br />
2.1. DABAS VIDES SVID ANALĪZE<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Dabas teritoriju izdevīga atrašanās vieta Pierīgas reģiona un<br />
valsts mērogā, citos novados esošo dabas objektu tuvums<br />
Ievērojami dzeramā ūdens resursi, kas pilnībā nodrošina<br />
iedzīvotāju un ražošanas vajadzības ilgā perspektīvā<br />
Liela bioloģiskā daudzveidība, procentuāli daudz īpaši<br />
aizsargājamo dabas teritoriju<br />
Kopumā labi ģeotehniskie apstākļi<br />
Izstrādāts vienots vides politikas dokuments - <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
Vides koncepcija 2009.-2019. gadam<br />
Privātās iniciatīvas dabas teritoriju sakopšanā<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Nepietiekama informācija par vides daudzveidību un tās<br />
pieejamību<br />
Maz detāli izpētītu derīgo izrakteņu atradņu<br />
Iepriekšējās desmitgadēs pieļautā būvniecība ģeotehniski<br />
sarežģītās vai nepiemērotās, kā arī derīgo izrakteņu atradņu<br />
vietās<br />
Neizmantoti minerālo ūdeņu resursi<br />
Maz ūdenstilpju un ūdensteču, kas piemērotas rekreācijai<br />
Nepietiekami pašvaldības finanšu resursi vides pasākumu<br />
realizēšanā<br />
IESPĒJAS<br />
Videi draudzīga tūrisma un apkalpojošās infrastruktūras<br />
attīstība<br />
Sadarbības starp pašvaldībām un citām institūcijām ĪADT<br />
attīstīšanā<br />
Dažādu finansējuma avotu piesaiste vides projektu un<br />
pasākumu realizēšanā<br />
DRAUDI<br />
Bioloģiskās daudzveidības samazināšanās nekontrolētas<br />
tūristu plūsmas dēļ<br />
Valsts institūciju nespēja realizēt dabas aizsardzības plānos<br />
paredzētos pasākumus<br />
Dzeramā ūdens horizontu tehnogēnais piesārņojums<br />
Rīgas aglomerācijas dzeramā ūdens patēriņa pieauguma<br />
ietekmes palielināšanās uz <strong>novada</strong> rietumu daļas ūdensguvi<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 110
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2. EKONOMISKĀS VIDES SVID ANALĪZE<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Izdevīgs ģeogrāfiskais stāvoklis, neliels attālums līdz<br />
galvaspilsētai<br />
Profesionālās izglītības iespējas<br />
Izveidots biznesa inkubators<br />
Pozitīva pieredze ES finansējuma apgūšanā<br />
Pilsētas teritorijā attīstīta transporta infrastruktūra (<strong>Ogres</strong><br />
stacija, šoseja Rīga-Daugavpils)<br />
Pozitīva pieredze PPP projektu realizēšanā<br />
Daudzveidīga uzņēmējdarbība, attīstītas vairākas ražošanas<br />
nozares<br />
Derīgo izrakteņu potenciāls<br />
Vērtīgas lauksaimniecības zemes, labvēlīgi apstākļi augļu,<br />
dārzeņu audzēšanai, piena un gaļas lopkopībai<br />
Laba sadarbība starp zemniekiem, lauksaimniekiem, attīstīta<br />
pieredzes apmaiņa<br />
Izveidotas vairākas uzņēmēju un to atbalsta sabiedriskā<br />
organizācijas<br />
Banku un valsts iestāžu pakalpojumu pieejamība<br />
Attīstītas komunikāciju tehnoloģijas<br />
Pašvaldībā izveidota Uzņēmējdarbības komisija<br />
Sakopta, pievilcīga vide <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Mūžizglītības sistēmas neesamība<br />
Vāja uzņēmēju savstarpējā sadarbība<br />
Liels attālums starp attālākajiem <strong>novada</strong> pagastiem un <strong>Ogres</strong><br />
pilsētu<br />
Neapmierinoša pašvaldību autoceļu kvalitāte un komunālā<br />
infrastruktūra<br />
Iedzīvotāju ekonomiskās izglītības, izpratnes trūkums<br />
Negatīva attieksme pret uzņēmējiem no iedzīvotāju puses<br />
Negatīva iedzīvotāju attieksme pret ražošanas objektu<br />
būvniecību<br />
Neapmierinoša sabiedriska transporta kustība novadā<br />
Vāja informācijas plūsma/apmaiņa starp domi, uzņēmējiem<br />
un iedzīvotājiem<br />
Ierobežota informācijas pieejamība pārvaldēs<br />
Apstājies pieaugušo izglītības process<br />
Krasi atšķirīgs lauksaimnieciskās ražošanas attīstības līmenis<br />
Vidējā posma speciālistu trūkums lauksaimniecībā<br />
Priekšfinansējuma trūkums ES fondu projektiem<br />
Nekvalitatīvi telekomunikāciju, interneta pakalpojumi<br />
attālākajos <strong>novada</strong> pagastos<br />
Birokrātiskie šķēršļi jaunu darbinieku apmācībā un<br />
nodarbināšanā<br />
Augsts bezdarba līmenis<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 111
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Neefektīvs lauku konsultanta darbs<br />
Informācijas trūkums par jaunākajiem normatīvajiem aktiem<br />
un atbalsta iespējām uzņēmējiem<br />
Lauksaimniecības zemju nepietiekamā izmantošana<br />
Vietējo resursu nepilnvērtīga un neefektīva izmantošana<br />
laukos<br />
Atbalsta trūkums ražojošajiem uzņēmumiem<br />
Ierobežotas energoapgādes jaudu palielināšanas iespējas<br />
Lēns dokumentu un lēmumu pieņemšanas process <strong>novada</strong><br />
domē<br />
Nav informācijas par derīgo izrakteņu izpētes pakāpi<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
IESPĒJAS<br />
Atsevišķu pašvaldības funkciju nodošana uzņēmējiem<br />
Sadarbības attīstība starp uzņēmējiem un arodskolām<br />
Prakses vietu nodrošināšana <strong>novada</strong> uzņēmumos<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmumu nozaru sasaistīšana ar arodskolu<br />
mācību programmām<br />
Telekomunikāciju, interneta sakaru attīstīšana attālākajos<br />
<strong>novada</strong> pagastos<br />
Lauksaimniecības uzņēmumu kooperācija<br />
Uzņēmējdarbības koordinators/konsultants lauksaimniecības<br />
jautājumos<br />
Kvalificēta ārvalstu darbaspēka piesaistīšana<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ražoto izstrādājumu popularizēšana<br />
Visu institūciju sadarbība un noieta tirgus vietējo ražotāju<br />
produktu realizācijai ārpus Latvijas meklēšana<br />
Investīciju piesaiste no dažādiem finanšu avotiem<br />
Zemes auglības paaugstināšana un lauksaimnieciskās<br />
ražošanas zemju saglabāšana<br />
Krājaizdevu sabiedrību veidošana pašvaldībā<br />
DRAUDI<br />
Neprognozējams izmaiņas valsts nodokļu politikā<br />
Uzņēmējdarbību neatbalstošas izmaiņas normatīvajos aktos<br />
Ekonomiskā situācijas tālāka pasliktināšanās valstī<br />
ES atbalsta nosacījumu izpildīšanas neiespējamība<br />
Tirgus pieprasījuma krišanās<br />
Ilgtermiņa aizdevumu nepieejamība<br />
Iedzīvotāju skaita samazināšanās un sabiedrības novecošanās<br />
Pamestu un degradētu teritoriju veidošanās<br />
Rīgas pilsētas sociāli ekonomiskās ietekmes palielināšanās<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 112
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Satiksmes infrastruktūra<br />
2.3. INFRASTRUKTŪRAS SVID ANALĪZE<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Teritoriju šķērso vairāki valsts galvenās un reģionālās<br />
nozīmes autoceļi, kā arī perspektīvais starptautiskas<br />
nozīmes autoceļš E22<br />
Starptautiskās lidostas, autoostas un ostu tuvums<br />
Teritoriju šķērso dzelzceļa līnija Rīga- Daugavpils<br />
Ātra valsts galvaspilsētas sasniedzamība, izmantojot<br />
autotransportu<br />
Samērā blīvs valsts un pašvaldības autoceļu tīkls<br />
Uzlabojusies autotransporta satiksmes organizācija<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
Uzsākta veloceliņu un velonovietņu izbūve vairākās<br />
apdzīvotajās vietās<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Vairāk kā 50 % no valsts un pašvaldību autoceļiem ir<br />
sliktā tehniskā stāvoklī, tie netiek uzturēti pienācīgā<br />
kvalitātē<br />
Nepietiekams valsts un pašvaldības autoceļu ar asfalta<br />
segumu garums, liels pašvaldības ielu un ceļu ar grants<br />
vai grunts segumu īpatsvars<br />
Nav kompleksi apkopotas informācijas par pašvaldības<br />
ielām un ceļiem<br />
Satiksmes dalībnieku drošību apdraud gājēju ietvju un<br />
veloceliņu trūkums pilsētā un lielākajās apdzīvotajās<br />
vietās<br />
Gājējiem nedroši dzelzceļa sliežu šķērsojumi<br />
Nepietiekams finansējums pašvaldības ceļu uzturēšanai<br />
un sabrukušo ceļa posmu rekonstrukcijai<br />
Trīs tilti uz pagastu teritorijā atrodas sliktā avārijas<br />
stāvoklī<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā un <strong>Ogres</strong>gala pagastā ir tikai viens <strong>Ogres</strong><br />
upes šķērsošanai ar autotransportu piemērots tilts<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas teritoriju šķērso valsts un reģionālas<br />
nozīmes autoceļi, dzelzceļš, kas apgrūtina transporta<br />
kustību pilsētā, rada vides piesārņojumu un paaugstina<br />
trokšņu līmeni<br />
Trūkst autostāvvietu, jo īpaši dzīvojamajos masīvos<br />
Samazinās ar sabiedrisko transportu pārvadāto pasažieru<br />
skaits<br />
Nepietiekams sabiedriskā autotransporta maršrutu skaits<br />
un reisu biežums <strong>novada</strong> iekšienē, savstarpēji<br />
nekoordinēta pasažieru pārvadājumu kustība<br />
Nesakārtotas hidrotehniskās būves ielās un uz ceļiem<br />
Nav rekonstruētu pievedceļu E22<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 113
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Novadā netiek veikti juridiski korekti preventīvie<br />
pasākumu autoceļu aizsardzībai pret smagsvara kravu<br />
(kokmateriāli, smilts, grants) pārvadājumu radītajiem<br />
bojājumiem<br />
Trūkst vienotas metodikas pašvaldības autoceļu tehniskā<br />
stāvokļa izvērtēšanai<br />
Lielākā daļa pašvaldības autoceļu posmu lauku teritorijā<br />
zemesgrāmatās ir norādīti kā ceļu servitūti<br />
IESPĒJAS<br />
ES struktūrfondu līdzekļu piesaiste satiksmes drošības<br />
uzlabošanai un ceļu vai ielu rekonstrukcijai<br />
PPP projektu iespēju izpēte pašvaldības satiksmes<br />
infrastruktūras uzlabošanā<br />
Sadarbība ar blakus esošo novadu pašvaldībām un<br />
plānošanas reģionu satiksmes infrastruktūras plānošanā<br />
DRAUDI<br />
Valsts finanšu līdzekļu samazinājums autoceļu<br />
rekonstrukcijai un uzturēšanas darbu veikšanai<br />
Sistēmiskas pieejas transporta infrastruktūras veidošanai<br />
valsts un reģiona mērogā trūkums<br />
1/3 no pārvadātajām kravām pa dzelzceļu caur <strong>Ogres</strong><br />
staciju ir bīstamās kravas<br />
Sabiedriskā autotransporta maršrutu skaita un reisu<br />
biežumu samazināšana<br />
Privātie zemes īpašnieki, kuri nepiekrīt infrastruktūras<br />
attīstībai līdzās saviem zemes gabaliem, var ierobežot un<br />
aizkavēt ielu vai ceļu rekonstrukcijas projektu īstenošanu<br />
Satiksmes intensitātes neplānots pieaugums<br />
Ceļu uzturēšanas un rekonstrukcijas darbu izmaksu<br />
paaugstināšanās<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Sakaru komunikācija un informatizācija<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Dažāds interneta pakalpojumu nodrošinātāju skaits un<br />
plaša interneta pieejamība<br />
Pašvaldība nodrošina publiskā interneta pieejamību<br />
iedzīvotājiem<br />
Pašvaldības administrācija un pagastu pārvaldes ir<br />
nodrošinātas ar kopēju iekšējo sakaru tīklu<br />
Laba fiksēto un mobilo telekomunikāciju tīklu<br />
infrastruktūra, laba pakalpojumu sniegšanas kvalitāte<br />
Izveidota <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības mājas lapa<br />
Nodrošināta pasta pakalpojumu saņemšana<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Nepilnīgs e-pakalpojumu klāsts <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības mājas lapā<br />
Patvaļīga elektronisko sakaru ierīču (antenas, kabeļi)<br />
ierīkošana, kas rada bojājumus ēku jumtiem un fasādēm<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 114
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
IESPĒJAS<br />
Sakaru uzņēmumu interese attīstīt savu pakalpojumu<br />
servisa līmeni un kvalitāti<br />
Mobilo sakaru tīklu pārklājumu uzlabošana un<br />
infrastruktūras uzlabošana<br />
Iekļaušanās e-pārvaldes sistēmā<br />
DRAUDI<br />
Pasta nodaļu skaita samazināšana un sniegto<br />
pakalpojumu kvalitātes pazemināšanās<br />
Interneta pakalpojumu pieejamības tiešā atkarība no<br />
elektroenerģijas piegādes<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Elektroapgādes un siltumenerģijas infrastruktūra<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Saglabāta pašvaldību pārziņā nodotās elektroapgādes<br />
infrastruktūra<br />
Lielākajās apdzīvotajās vietās ir nodrošināts ielu<br />
apgaismojums<br />
Novada teritorijā darbojas mazās hidroelektrostacijas un<br />
koģenerācijas stacija<br />
Pagastu katlumājās tiek izmantoti atjaunojamie resursi,<br />
divās vietās – zemes siltums<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas katlumājas ir modernizētas, paaugstināta<br />
to darbības efektivitāte un samazināts izmešu daudzums<br />
Pieredze siltumapgādes projektu realizēšanā<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Palielinās īslaicīgu elektroenerģijas piegādes traucējumu<br />
skaits<br />
Atšķirīga siltumenerģijas tarifu aprēķināšanas metodika<br />
Liels gaisvada līniju īpatsvars un to tehniskais<br />
nolietojums<br />
Attīstībai nepietiekamas elektroenerģijas piegādes<br />
jaudas un infrastruktūras trūkums<br />
Neapmierinošs ielu apgaismojuma tīklu kopējais<br />
tehniskais stāvoklis<br />
Mazākos ciemos nav nodrošināts ielu apgaismojums<br />
Neracionāls elektroenerģijas patēriņš ielu apgaismojuma<br />
sistēmās vietās ar mazu gājēju kustības intensitāti<br />
Pagastu siltumapgādes tīklu liels tehniskais nolietojums<br />
Atsevišķos ciemos ilgstoši pārtraukta centralizēta<br />
siltumenerģijas piegāde un tās infrastruktūras pilnīgs<br />
sabrukums<br />
Nedroša siltumenerģijas piegāde centralizētajās<br />
siltumapgādes sistēmās lauku teritorijā<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas apkures sistēmā nav iespējams izmantot<br />
alternatīvu kurināmo, tās atkarība no viena veida<br />
kurināmā<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 115
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Lieli siltumsaimniecības uzņēmumu un iestāžu debitoru<br />
parādi<br />
IESPĒJAS<br />
ES Struktūrfondu finansējuma piesaiste enerģētikas un<br />
siltumapgādes attīstībai<br />
Atjaunojamo resursu īpatsvara enerģijas ražošanā<br />
palielināšana un alternatīvo enerģijas iegūšanas veidu<br />
attīstība<br />
Koģenerācijas staciju attīstība<br />
Energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu veikšana<br />
privātajā un publiskajā sektorā<br />
Elektroenerģijas piegādes drošuma paaugstināšana<br />
Dažādu institūciju sadarbība attīstības un plānošanas<br />
dokumentu izstrādē, lai nodrošinātu optimālu un drošu<br />
energoapgādes sistēmas izveidošanu<br />
DRAUDI<br />
Nepietiekamās elektropadeves jaudas var radīt<br />
ievērojamus šķēršļus <strong>novada</strong> uzņēmējdarbības attīstībai<br />
Elektroapgādes infrastruktūras bojājumi elektroenerģijas<br />
patēriņa pārslodžu rezultātā<br />
Šķeldu kopējā apjoma samazināšanās vietējā tirgū<br />
Zemes īpašnieku negatīva attieksme pret infrastruktūras<br />
objektu, kas šķērso to zemes īpašumus, ierīkošanu<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Ūdenssaimniecības un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Uzsākta atkritumu šķirošana, šķiroto atkritumu punktu<br />
un šķiroto atkritumu savākšanas laukumu izveide<br />
Slēgtas un rekultivētas praktiski visas mazās sadzīves<br />
atkritumu izgāztuves<br />
ES fondu piesaiste <strong>Ogres</strong> pilsētas ūdenssaimniecības<br />
sistēmas sakārtošanai<br />
Nodrošināta lielākās daļas <strong>Ogres</strong> pilsētas individuālo<br />
dzīvojamo māju pieslēgšana centralizētajai ūdens<br />
apgādes un kanalizācijas sistēmai<br />
VĀJĀS PUSES<br />
<strong>Ogres</strong> novadā nav vienota pašvaldības uzņēmuma vai<br />
iestādes, kas nodarbojas ar ūdenssaimniecības<br />
koordināciju visā pašvaldības teritorijā<br />
Atšķirīga pakalpojumu tarifu aprēķināšanas metodika<br />
Informācijas un kontroles par individuālo namu sadzīves<br />
notekūdeņu savākšanu, attīrīšanu, infiltrāciju trūkums<br />
Nepilnīga pašvaldības saistošo noteikumu par atkritumu<br />
savākšanu administrēšana<br />
Notekūdeņu attīrīšanas ietaises <strong>Ogres</strong> pilsētā nepieder<br />
pašvaldībai un tās ir sliktā tehniskā stāvoklī<br />
Aptuveni 1/3 daļai <strong>novada</strong> iedzīvotāju nav iespējams<br />
izmantot centralizētās ūdensapgādes un kanalizācijas<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 116
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
sistēmas<br />
Normatīvo aktu prasībām neatbilstoša dzeramā ūdens<br />
kvalitāte centralizētajās ūdensapgādes sistēmās lauku<br />
teritorijā<br />
Lauku apdzīvoto vietu notekūdeņu attīrīšanas ietaišu un<br />
ūdensapgādes tīklu augsts tehniskais nolietojums<br />
Augsts to individuālo dzīvojamo māju īpatsvars, kuras<br />
nav pieslēgtas centralizētajām kanalizācijas sistēmām<br />
Ierobežoti finanšu resursi ūdenssaimniecības<br />
sakārtošanai<br />
Nav rekultivētas atkritumu izgāztuve „Ķilupe” un<br />
„Pinkas”<br />
Nepietiekami attīstīta atkritumu šķirošana un savākšana<br />
Zems iedzīvotāju vides izglītības līmenis<br />
IESPĒJAS<br />
ES Struktūrfondu finansējuma ūdenssaimniecības<br />
attīstībai pilsētā un apdzīvotās vietās virs 200<br />
iedzīvotāju pieejamība<br />
ES Kohēzijas fonda finansējuma izgāztuvju<br />
rekultivācijai piesaiste<br />
Sadarbība ar citām pašvaldībām un institūcijām<br />
atkritumu apsaimniekošanas sistēmas pilnveidošanā<br />
Iedzīvotāju vides izglītības līmeņa pakāpeniska<br />
paaugstināšana<br />
DRAUDI<br />
Latvijas Republikas normatīvie akti neveicina privāto<br />
atkritumu apsaimniekotāju ilgtermiņa investīciju<br />
ieguldījumus atkritumu apsaimniekošanas sistēmas<br />
sakārtošanā<br />
Vides kvalitātes pasliktināšanās nesavākto un nelikumīgi<br />
noglabāto atkritumu dēļ<br />
Gruntsūdeņu un dziļāko ūdens horizontu piesārņojums<br />
ar sadzīves un rūpnieciskajiem notekūdeņiem<br />
Mājsaimniecību maksātspējas turpmāka pazemināšanās<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Sabiedriskas nozīmes infrastruktūra<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Pašvaldība nodrošina tās sniegto pakalpojumu<br />
pieejamību pilsētā un visos pagastos<br />
Pietiekami daudz vietu atpūtas un rekreācijas objektu<br />
izveidošanai<br />
Privātās iniciatīvas sabiedrībai pieejamu objektu<br />
veidošanā un uzturēšanā<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Finansējuma trūkums sabiedriskās infrastruktūras<br />
objektu uzturēšanai un labiekārtojuma līmeņa<br />
paaugstināšanai<br />
Nevienmērīgs telpu noslogojums pagastu pārvalžu ēkās<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 117
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Zema administrāciju ēku energoefektivitāte<br />
Nepietiekami daudz parku, skvēru un citu rekreācijas un<br />
atpūtas objektu<br />
Trūkst labiekārtotu atpūtas vietu pie publiski pieejamiem<br />
ūdeņiem<br />
Nepilnīga informācija par apbedījumiem lauku kapsētās<br />
Nav atrisināts jautājums par dzīvnieku apbedīšanu<br />
IESPĒJAS<br />
ES Struktūrfondu finansējuma piesaiste ēku<br />
energoefektivitātes paaugstināšanai<br />
Sadarbība ar citām pašvaldībām un institūcijām,<br />
nevalstiskajām organizācijām, uzņēmējiem sabiedriskās<br />
infrastruktūras izveidošanā un labiekārtošanā<br />
PPP projektu realizācija sabiedrībai nozīmīgu<br />
infrastruktūras objektu veidošanā<br />
DRAUDI<br />
Iedzīvotāju aizplūšana no laukiem uz pilsētām un<br />
izceļošana<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Mājokļu infrastruktūra<br />
STIPRĀS PUSES<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā nodrošināta daudzdzīvokļu māju<br />
apsaimniekošana<br />
Pilsētā veikti daudzdzīvokļu māju infrastruktūras<br />
uzlabojumi un teritorijas labiekārtošana<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Lauku teritorijā netiek veikta mājokļu apsaimniekošana<br />
Lauku teritorijā atsevišķiem ciemiem nav tiem<br />
atbilstošas infrastruktūras<br />
Padomju laikā būvētajām daudzdzīvokļu mājām ir zema<br />
būvniecības kvalitāte un raksturīgi lieli siltuma zudumi<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā padomju laikā būvētajām daudzdzīvokļu<br />
paneļu mājām beidzies kalpošanas laiks<br />
Nesakārtoti daudzdzīvokļu māju iekšpagalmi<br />
Daudz tukšu daudzdzīvokļu māju dzīvokļu lauku<br />
teritorijā<br />
Daudzdzīvokļu mājām nav veikti pasākumi pieejamības<br />
uzlabošanai cilvēkiem ar īpašām vajadzībām<br />
Vizuāli nepievilcīgas padomju laikā celtās<br />
daudzdzīvokļu mājas<br />
Zems iedzīvotāju zināšanu līmenis par kopīpašumā<br />
esošu dzīvojamo māju apsaimniekošanu<br />
Maz labiekārtotu atpūtas vietu ģimenēm ar bērniem un<br />
vecākiem cilvēkiem<br />
IESPĒJAS<br />
Finansējuma piesaiste ēku energoefektivitātes<br />
paaugstināšanai<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 118
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām, uzņēmējiem<br />
mājokļu infrastruktūras uzlabošanā un teritoriju<br />
labiekārtošanā<br />
DRAUDI<br />
Iedzīvotāju aizplūšana no laukiem uz pilsētām un<br />
izceļošana<br />
Iedzīvotāju maksātspējas pazemināšanās<br />
X<br />
X<br />
X<br />
2.4. IZGLĪTĪBAS UN SPORTA NOZARES SVID ANALĪZE<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Plašs izglītības pakāpju nodrošinājums <strong>novada</strong> teritorijā<br />
Plašs vispārējās izglītības un profesionālās izglītības<br />
programmu piedāvājums<br />
Mazākumtautību izglītības programmu pieejamība<br />
pirmsskolas, pamatizglītības un vidējās izglītības līmenī<br />
Daudzveidīgas profesionālās ievirzes izglītības<br />
programmu un interešu izglītības programmu apguves<br />
iespējas<br />
Attīstītas neformālās izglītības iespējas<br />
Izglītības iestāžu akreditācijas rezultāti liecina par augstu<br />
izglītības kvalitāti <strong>novada</strong> skolās un izglītības iestāžu<br />
konkurētspēju<br />
Valsts ģimnāzija novadā kā plašākas un<br />
konkurētspējīgākas izglītības ieguves un metodiskais<br />
centrs<br />
Augsta un normatīvo aktu prasībām atbilstoša pedagogu<br />
profesionālā kvalifikācija<br />
Sistemātisks darbs zinātniski pētniecisko un <strong>novada</strong><br />
pētniecisko darbu izstrādē<br />
Tiek īstenots projekts, kura rezultātā izglītības iestādē<br />
būs iespēja iegūt izglītību bērniem ar funkcionāliem<br />
fiziskās attīstības traucējumiem<br />
Izglītības iestādēs mērķtiecīgi pilnveido un izmanto<br />
modernās tehnoloģijas<br />
ESF projektu līdzekļu pieejamība un projektu īstenošana<br />
<strong>novada</strong> izglītības iestādēs<br />
Plašas izglītības iestāžu kopējās tradīcijas<br />
Aktīva pašvaldības sadarbība ar izglītības iestāžu<br />
vadītājiem<br />
Sakopta vide apkārt izglītības iestādēm<br />
Laba izglītības iestāžu sadarbība ar citām pašvaldības<br />
institūcijām<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Izglītojamo skaita samazinājums visās <strong>novada</strong> izglītības<br />
iestādēs<br />
Nepietiekams speciālo izglītības programmu<br />
nodrošinājums vispārizglītojošās izglītības iestādēs<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 119
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Nelielā skolēnu skaita dēļ vairākās pagastu izglītības<br />
iestādēs ir apvienotās klases<br />
Finansējuma samazinājums izglītības iestāžu remontam,<br />
siltināšanai, kvalitatīvu mācību līdzekļu iegādei<br />
Neatbilstoša izglītības iestāžu pieejamība<br />
izglītojamajiem ar īpašām vajadzībām<br />
Samazinājies finansējums pedagogu tālākizglītībai<br />
Nepietiekams vai nepilnīgs izglītības iestāžu<br />
nodrošinājums ar sporta bāzēm (sporta laukumiem)<br />
Būtiskas atšķirības pedagogu darba samaksā<br />
Nevienmērīgs slodžu sadalījums<br />
Neracionāls finanšu līdzekļu interešu izglītībai<br />
izlietojums<br />
IESPĒJAS<br />
Izglītības programmu dažādošana, jaunu programmu<br />
licencēšana<br />
Izglītības iestāžu materiāli tehniskās bāzes<br />
pilnveidošana, piesaistot struktūrfondu, projektu u.c.<br />
programmu līdzekļus<br />
Pedagogu kvalifikācijas paaugstināšana, izmantojot<br />
savstarpēju pieredzes apmaiņu un ārzemju pieredzes<br />
ieguvi<br />
Aktīvāka informācijas tehnoloģiju ieviešana<br />
pedagoģiskā procesa pilnveidē un izglītības iestāžu<br />
sadarbībā ar izglītojamo vecākiem<br />
Izglītības konkurētspējas paaugstināšana reģionālajā un<br />
valsts līmenī<br />
Pieaugušo tālākizglītības pieejamības nodrošināšana<br />
Izglītības iestāžu restrukturizācija<br />
DRAUDI<br />
Valsts piešķirtā kopējā finansējuma turpmāks<br />
samazinājums izglītībai<br />
Demogrāfiskās slodzes palielināšanās un izglītojamo<br />
skaita samazināšanās<br />
Jauniešu ar zemu izglītības līmeni skaita pieaugums<br />
Ģimeņu materiālo apstākļu pasliktināšanās, to nespēja<br />
rast finanšu līdzekļus nepieciešamo zināšanu apguvei un<br />
tālākizglītībai<br />
Ģimenes locekļu attālināšanās no iesaistīšanās bērna<br />
izglītošanas procesā, ģimenes saišu pavājināšanās<br />
Izglītības iegūšanas procesa sadārdzināšanās<br />
Globalizācijas ietekme uz vietējo izglītības iestāžu<br />
tradīcijām, nacionālā mantojuma apzināšanu, apgūšanu<br />
un saglabāšanu.<br />
Atsevišķu apdzīvoto vietu kopēja sociāli ekonomiskās<br />
situācijas pasliktināšanās izglītības iestāžu skaita<br />
samazināšanas dēļ<br />
Atsevišķu medijos un internetā pieejamo resursu<br />
negatīvās ietekmes palielināšanās<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 120
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.5. KULTŪRVIDES SVID ANALĪZE<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Plaša kultūras pakalpojumu pieejamība visām paaudzēm<br />
Izveidota kultūras infrastruktūra<br />
Nodrošinājums ar atbilstošas kvalifikācijas un ilggadīgi<br />
strādājošiem speciālistiem<br />
Daudzfunkcionālas kultūras iestādes<br />
Labs bibliotēku materiāli tehniskais nodrošinājums<br />
Iedzīvotājiem nodrošināti bibliobusa pakalpojumi<br />
Stabils kultūras iestāžu apmeklētāju loks<br />
Nodrošināts pašvaldības finansējums<br />
Augsta amatiermākslas kolektīvu darba kvalitāte<br />
Aktīva kolektīvu dalība dažādos pasākumos<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Novadam nav vienotas kultūrpolitikas<br />
Nepietiekams finansējums lielu un konkurētspējīgu<br />
kultūras produktu attīstībai un projektu realizācijai<br />
Nepilnīgi un nolietojušies materiāli tehniskie līdzekļi<br />
Nepietiekama platība un vietu skaits lielu pasākumu<br />
organizēšanai<br />
Nav vietu masveida pasākumu organizēšanai brīvdabā<br />
Novadā nav nevienas mūsdienu prasībām atbilstošas<br />
izstāžu zāles<br />
Vāja komunikācija ar mēdijiem<br />
Nepietiekama kultūras pakalpojumu un pašvaldības<br />
piedāvāto iespēju popularizēšana sabiedrībā<br />
Vāja kultūras pasākumu koordinācija starp dažādām<br />
pašvaldības iestādēm un struktūrvienībām<br />
Būtiskas atšķirības kultūras finansējumā uz vienu<br />
iedzīvotāju starp dažādām kultūras iestādēm un pagastu<br />
teritorijām<br />
Nepietiekams kvalificētu speciālistu skaits lauku<br />
teritorijā<br />
Neapmierinošs kultūras speciālistu profesionālās<br />
kvalifikācijas paaugstināšanas un pilnveides process<br />
Muzeja atrašanās pielāgotās un muzeja statusam un<br />
funkciju pilnīgai veikšanai neatbilstošās telpās<br />
Samazinās mākslinieciskajā pašdarbībā iesaistīto cilvēku<br />
skaits<br />
IESPĒJAS<br />
Finansējuma piesaiste no dažādiem finanšu avotiem<br />
Privātās un publiskās partnerības iespēju izmantošana<br />
Sabiedrības līdzdalības paaugstināšana kultūras procesu<br />
veidošanā<br />
Iesaistīšanās sadarbības projektos, lai sekmētu<br />
pakalpojumu pilnveidi un attīstību<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 121
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Pārrobežu sadarbības attīstīšana<br />
DRAUDI<br />
Valsts kultūrpolitikas nestabilitāte<br />
Valsts piešķirtā finansējuma samazinājums kultūras<br />
nozarei<br />
Valsts mērķdotāciju apjoma samazināšanās<br />
Pašvaldības finansiālās situācijas pasliktināšanās<br />
Motivācijas trūkums jauniem cilvēkiem studēt kultūras<br />
darba specialitātēs<br />
Kultūras zemais novērtējums sabiedrībā<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
2.6. SOCIĀLĀS VIDES UN VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS SVID ANALĪZE<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Novada teritorijā tiek nodrošināta sociālā palīdzība un<br />
pieejami sociālie pakalpojumi<br />
Attīstīti alternatīvās sociālās aprūpes pakalpojumi<br />
bērniem un ģimenēm <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
Ir pieejamas telpas pakalpojumu izveidei tuvāk klientu<br />
dzīves vietai<br />
X<br />
Ir nodrošināti ilgstošās aprūpes pakalpojumi novadā<br />
Laba sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām u.c.<br />
institūcijām<br />
Pašvaldības budžeta veidošanā sociālais budžets ir<br />
viena no prioritātēm<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Nav vienotas vadības un sadarbības sociālo dienestu<br />
starpā, starp pašvaldības speciālistiem un institūcijām<br />
Atšķirīga sociālā palīdzība un sociālie pakalpojumi<br />
pagastos un pilsētā, neskatoties uz vienotiem<br />
saistošiem noteikumiem<br />
Vāji nodrošināta pakalpojumu pieejamība tuvāk<br />
klientu dzīvesvietai pagastos<br />
Nav vienotas klientu lietu dokumentēšanas sistēmas,<br />
vienotu lietu veidošanas nosacījumu, izvērtēšanas<br />
kritēriju<br />
Nepietiekami daudzveidīgi sociālie alternatīvās<br />
aprūpes pakalpojumi lauku teritorijā, <strong>Ogres</strong> pilsētā -<br />
pilngadīgām personām<br />
Nepietiekama sociālā infrastruktūra, piemērotu un<br />
pielāgotu telpu trūkums sociālo pakalpojumu<br />
sniegšanai, pieejamībai un pakalpojumu attīstīšanai<br />
Nepietiekams sabiedrības informētības līmenis par<br />
sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības<br />
jautājumiem<br />
Speciālistu trūkums un esošo speciālistu pieaugoša<br />
noslodze<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 122
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Nepietiekams sociālo dienestu nodrošinājums ar<br />
informācijas tehnoloģijām<br />
Nav nodrošināta vienotas datu bāzes par sociāli<br />
mazaizsargātām iedzīvotāju grupām izmantošana<br />
Nepietiekamas darbinieku zināšanas IT izmantošanā<br />
Nepietiekams nodrošinājums ar transportu, lai<br />
operatīvi sniegtu pakalpojumus<br />
Nevienmērīgs kvalificētu speciālistu nodrošinājums<br />
<strong>novada</strong> lauku un pilsētas teritorijā<br />
IESPĒJAS<br />
Sadarbības pilnveidošana starp dienestiem un dažādām<br />
institūcijām, kuras iesaistītas sociālo problēmu<br />
risināšanā<br />
Investīciju piesaiste sociālo pakalpojumu attīstībai<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
DRAUDI<br />
Biežas izmaiņas valsts izdotajos normatīvajos aktos, tai<br />
skaitā nodokļu politikā<br />
Nespēja valsts un pašvaldību līmenī nodrošināt<br />
normatīvajos aktos noteiktās prasības sociālās<br />
palīdzības un sociālo pakalpojumu sniegšanā<br />
Vispārēja iedzīvotāju maksātspējas pazemināšanās un<br />
trūcīgu personu skaita pieaugums<br />
Neieinteresētība investīciju ieguldījumiem ilgtermiņā<br />
sociālajā sfērā<br />
Sabiedrības novecošanās un izceļošanas tendence<br />
Sociālās palīdzības saņēmēju skaita pieaugums,<br />
pārsniedzot pašvaldības resursu iespējas<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
2.7. PAŠVALDĪBAS PĀRVALDES SVID ANALĪZE<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Pieredzējuši speciālisti un maza speciālistu mainība<br />
Pašvaldība finansiāli var piesaistīt profesionālus<br />
darbiniekus<br />
Plašs pašvaldības piedāvāto pakalpojumu klāsts<br />
Mērķtiecīga un piesardzīga budžeta plānošana<br />
Piesardzīga pašvaldības kredītpolitika<br />
Labs pašvaldības materiāltehniskais nodrošinājums<br />
Atbalsts pašvaldības darbinieku tālākizglītībai un<br />
kvalifikācijas paaugstināšanai<br />
Aktīva sadarbība ar ārvalstu pašvaldībām<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Administratīvais centrs ģeogrāfiski neatrodas <strong>novada</strong><br />
vidū<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 123
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Izkliedētas pakalpojumu sniegšanas vietas, sarežģīta<br />
apmeklētāju apkalpošanas sistēma<br />
Lēns lēmumu pieņemšanas process<br />
Nav izanalizēta efektivitāte pašvaldības pakalpojumu<br />
sniegšanā un veikts pašvaldības funkciju audits<br />
Nepietiekama publiski pieejamā informācija par<br />
pašvaldības darbu (īpaši pagastu pārvaldēs)<br />
Nevienmērīgs kvalificētu speciālistu sadalījums <strong>novada</strong><br />
teritoriālajās vienībās<br />
Atšķirības pašvaldības darbinieku skaitā un atalgojuma<br />
līmenī dažādās teritoriālajās vienībās uz 1000 iedz.<br />
Nepietiekama savstarpēja iekšējā komunikācija un<br />
nesakārtota informācijas apmaiņas sistēma pašvaldības<br />
struktūrvienību un iestāžu starpā<br />
Nepietiekami izmantotas informācijas tehnoloģiju<br />
iespējas<br />
Vāja un nekoordinēta sadarbība ar nevalstiskajām<br />
organizācijām un uzņēmējiem<br />
Daļa pašvaldības ēku ir grūti pieejamas<br />
IESPĒJAS<br />
Ģeogrāfiskā stāvokļa sniegto priekšrocību izmantošana<br />
pašvaldības attīstībā<br />
Finanšu piesaiste ar investīciju fondu un citu avotu<br />
starpniecību<br />
Privātās un publiskās partnerības projektu realizācija<br />
Sadarbība ar ārvalstu partneriem, citiem novadiem un<br />
dalība partnerorganizācijās<br />
Jaunāko tehnoloģiju izmantošana pašvaldības darba<br />
uzlabošanā<br />
Sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām un<br />
uzņēmējiem<br />
Valstī netiek realizēta ilgtermiņa politika<br />
DRAUDI<br />
Neparedzamas un biežas izmaiņas normatīvajos aktos,<br />
neprognozējama nodokļu politika<br />
Iedzīvotāju aizplūšana no lauku teritorijām,<br />
demogrāfiskās situācijas pasliktināšanās<br />
Funkciju deleģēšana pašvaldībām, nenodrošinot<br />
finansējumu<br />
Pašvaldības darbības nodrošināšanai nepieciešamo<br />
resursu sadārdzinājums<br />
Nestabila uzņēmējdarbības vide<br />
Augsta bezdarba līmeņa saglabāšanās<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 124
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Debitoru parādu paaugstināšanās<br />
Investīciju projektu sadārdzināšanās<br />
Profesionālu speciālistu darba vietas maiņa uz Rīgu un<br />
Pierīgas reģionu<br />
X<br />
X<br />
X<br />
2.8. SVID ANALĪZES KOPSAVILKUMS<br />
STIPRĀS PUSES<br />
Ļoti izdevīgs ģeogrāfiskais stāvoklis, neliels attālums<br />
līdz galvaspilsētai Rīgai<br />
Daudzveidīga uzņēmējdarbība<br />
Teritoriju šķērso vairāki valsts galvenās un reģionālās<br />
nozīmes autoceļi, kā arī perspektīvais starptautiskas<br />
nozīmes autoceļš E22, dzelzceļa līnija, neliels attālums<br />
līdz Rīgas lidostai un ostām<br />
Laba fiksēto un mobilo telekomunikāciju tīklu<br />
infrastruktūra, laba pakalpojumu sniegšanas kvalitāte,<br />
plašs IKT pakalpojumu piedāvājums<br />
Finanšu un valsts institūciju pakalpojumu pieejamība<br />
Plašs izglītības pakāpju nodrošinājums <strong>novada</strong> teritorijā<br />
Kvalificētu un izglītotu darbinieku pieejamība<br />
Bagātīgs kultūrvēsturiskais mantojums<br />
Plaša kultūras pakalpojumu pieejamība visām<br />
paaudzēm<br />
Daudzveidīga sabiedriskas nozīmes infrastruktūra -<br />
sporta bāzes, kultūras objekti<br />
Pieejami stacionārie un ambulatorie veselības aprūpes<br />
pakalpojumi<br />
Novada teritorijā tiek nodrošināta sociālā palīdzība un<br />
pieejami sociālie pakalpojumi<br />
Ekoloģiski tīra un nepārblīvēta dzīves telpa<br />
Liela bioloģiskā daudzveidība, procentuāli daudz īpaši<br />
aizsargājamo dabas teritoriju<br />
Ievērojami dzeramā ūdens resursi, kas pilnībā<br />
nodrošina iedzīvotāju un ražošanas vajadzības ilgā<br />
perspektīvā<br />
Derīgo izrakteņu potenciāls<br />
Plašs pašvaldības piedāvāto pakalpojumu klāsts<br />
VIETĒJĀ<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
REĢIONA<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
VALSTS<br />
MĒROGĀ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
VĀJĀS PUSES<br />
Neapmierinoša autoceļu kvalitāte<br />
Vāja uzņēmumu konkurētspēja globālā tirgus apstākļos<br />
Lauku apdzīvoto vietu ūdensapgādes sistēmu un<br />
notekūdeņu attīrīšanas ietaišu augsts tehniskais<br />
nolietojums<br />
Vidējā posma kvalificētu darbinieku trūkums ražošanas<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 125
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
un pakalpojumu sniegšanas nozarēs<br />
Nevienmērīgs kvalificētu speciālistu sadalījums <strong>novada</strong><br />
teritoriālajās vienībās<br />
X<br />
Nepietiekami izmantotas informācijas tehnoloģiju<br />
iespējas<br />
X<br />
Izkliedētas pašvaldības pakalpojumu sniegšanas vietas,<br />
sarežģīta apmeklētāju apkalpošanas sistēma<br />
X<br />
Maz ūdenstilpju un ūdensteču, kas piemērotas<br />
rekreācijai<br />
X<br />
IESPĒJAS<br />
Uzņēmējdarbības attīstības orientācija uz zināšanām<br />
bāzētas produkcijas ražošanu un pakalpojumiem ar<br />
lielāku pievienoto vērtību<br />
Ražošanas attīstība novadā, piedāvājot potenciālajiem<br />
investoriem bijušās rūpnieciskās un lauksaimnieciskās<br />
ražošanas objektu teritorijas, kā arī kvalificētu<br />
darbaspēku<br />
Tūrisma un atpūtas nozaru attīstība, balstoties uz dabas<br />
un kultūras resursiem<br />
Mūžizglītības attīstība<br />
Energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu<br />
veikšana privātajā un publiskajā sektorā<br />
Finanšu piesaiste ar investīciju fondu un citu avotu<br />
starpniecību<br />
Privātās un publiskās partnerības projektu realizācija<br />
Sadarbība starp pašvaldību un NVO, uzņēmējiem,<br />
ārvalstu partneriem, citiem novadiem<br />
DRAUDI<br />
Iedzīvotāju skaita samazināšanās un sabiedrības<br />
novecošanās<br />
Darbaspēka aizplūšana uz Rīgu<br />
Neparedzamas un biežas izmaiņas valsts institūciju<br />
izdotajos normatīvajos aktos, neprognozējama nodokļu<br />
politika<br />
Rīgas pilsētas sociāli ekonomiskās ietekmes palielināšanās<br />
Augsta bezdarba līmeņa saglabāšanās<br />
Nepietiekamās elektropadeves jaudas var radīt<br />
ievērojamus šķēršļus <strong>novada</strong> uzņēmējdarbības attīstībai<br />
Pamestu un degradētu teritoriju veidošanās<br />
Debitoru parādu paaugstināšanās<br />
Bīstamo kravu tranzīts<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 126
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3. OGRES NOVADA SPECIALIZĀCIJA<br />
Balstoties uz <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> vietējiem apstākļiem, izaugsmes resursiem un virzītājspēkiem,<br />
kas analizēti šī sējuma iepriekšējās divās sadaļās „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašreizējās situācijas<br />
raksturojums” un „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> SVID analīze”, ir izstrādāta <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> specializācija - <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> teritorijas ilgtermiņa ekonomiskās attīstības raksturojums, kas atspoguļo <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības ekonomiskās attīstības pamatu un lomu Rīgas plānošanas reģiona ekonomikas profila<br />
īstenošanā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība attīstības <strong>programma</strong>s izstrādes ietvaros sevi ir nodēvējusi kā<br />
novadu cilvēka un dabas harmonijai. Ar šādu vīziju <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā plānots attīstīt<br />
dažādas nozares, nenosaucot nevienu konkrēti, tomēr pamatā koncentrējoties uz zināšanām bāzētas<br />
produkcijas ražošanu un pakalpojumiem ar lielāku pievienoto vērtību pilsētā. Lauku teritorija ir<br />
atvērta daudzveidīgai lauksaimniecības un mežsaimniecības ražošanas un pārstrādes uzņēmumu<br />
intensīvai un padziļinātai attīstībai, kā arī alternatīvo lauksaimniecības nozaru attīstībai. Tūrisma un<br />
atpūtas pakalpojumu attīstība nākotnē veidos pievilcīgu vidi kā pilsētā, tā lauku teritorijā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> atrodas īpaši izdevīgā ģeogrāfiskajā stāvoklī - attālums no <strong>Ogres</strong> līdz<br />
galvaspilsētai ir tikai 35 km. <strong>Ogres</strong> novadu šķērso viens no svarīgākajiem valsts nozīmes<br />
autoceļiem A6 un dzelzceļa līnija, perspektīvā arī starptautiskas nozīmes autoceļš E22. Teritorijas<br />
plānojumā gar autoceļiem un dzelzceļu ir paredzēta liela platība industriālo teritoriju attīstībai.<br />
Pilsētas teritorijā attīstīta transporta infrastruktūra (<strong>Ogres</strong> dzelzceļa stacija un autoceļš A6).<br />
Analizējot situāciju par uzņēmumos nodarbināto cilvēku skaitu, secināts, ka <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
teritorijā strādā neliels skaits <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotāju un vairāk nekā 50 % iedzīvotāju dodas<br />
strādāt ārpus <strong>novada</strong> teritorijas. Tas nosaka <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> orientāciju uz tādas dzīves vides<br />
veidošanu, kurā cilvēks var justies komfortabli un droši. Ogre ilgstoši ir veidojusies kā izteikta<br />
pakalpojumu un vieglās rūpniecības pilsēta, ar ko tā ir atpazīstama Latvijā joprojām. Pilsētas<br />
industriālajā zonā darbojas vairāki uzņēmumi, kuri ražo produkciju ar augstu pievienoto vērtību.<br />
Lauku teritorijā ir saglabājušies lieli ražošanas un veidojas jauni pārstrādes uzņēmumi.<br />
Atsevišķi <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmumi saražoto produkciju eksportē uz ārvalstīm. Kā<br />
atpazīstamākie eksporta uzņēmumi jāmin SIA „TMMETAL BALTIC” (metālliešanas un<br />
metālapstrādes produkcija), SIA „OGRES TRIKOTĀŽA” (virsējās trikotāžas izstrādājumi), SIA<br />
„PROMETĀLS” (metāla izstrādājumi), SIA, „HANZAS ELEKTRONIKA” (kuģu elektronisko,<br />
elektrisko, kā arī mehānisko automātikas iekārtu remontu apkope un uzstādīšana), SIA „FAZER<br />
MAIZNĪCAS” (maizes izstrādājumi) un LKPS „MŪSMĀJU DĀRZEŅI” (lauka dārzeņi).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā iespējams attīstīt daudzveidīgu uzņēmējdarbību, jo pilsētā un lauku<br />
teritorijā ir attīstītas vairākas ražošanas nozares. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā ir liels derīgo izrakteņu<br />
potenciāls, uz kuru bāzes iespējams attīstīt uzņēmējdarbību šajā nozarē. Lauku teritorijās ir<br />
vērtīgas lauksaimniecības zemes, labvēlīgi apstākļi augļu, dārzeņu audzēšanai, piena un gaļas<br />
lopkopībai, ko veiksmīgi izmanto jau esošie uzņēmumi.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā atrodas <strong>Ogres</strong> biznesa un inovāciju inkubators, kas sniedz inkubācijas un<br />
uzņēmējdarbības uzsākšanas pakalpojumus. Pašlaik <strong>Ogres</strong> biznesa un inovāciju inkubators ir<br />
iekļauts Rīgas reģiona biznesa inkubatorā, un tas sniedz inkubācijas pakalpojumus jaunajiem<br />
uzņēmējiem. <strong>Ogres</strong> novadā ir pieejams plašs uzņēmējdarbībai nepieciešamais pakalpojumu<br />
tīkls, <strong>Ogres</strong> novadā atrodas 8 lielāko banku filiāles, Valsts ieņēmumu dienesta filiāle, Pilsonības un<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 127
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
migrāciju lietu pārvaldes filiāle, Valsts zemes dienesta filiāle, Nodarbinātības valsts aģentūras<br />
filiāle u.c. valsts institūciju filiāles.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā 2010. gada laikā plānots izveidot pašvaldības aģentūru, kura būtu atbalsts un<br />
vietējais starpnieks starp pašvaldību, valsti un uzņēmējdarbību ekonomiskajos jautājumos.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā plānots maksimāli atvieglot darbu uzņēmējiem, sniedzot uzņēmējiem konsultācijas<br />
un pakalpojumus uz vietas. Perspektīvā plānots attīstīt radošo nozaru atbalsta centru jeb<br />
inkubatoru, kas <strong>Ogres</strong> attīstītu mākslu, mūziku, amatniecību un citas radošās nozares novadā,<br />
kurām ir liels un neizmantots potenciāls (<strong>Ogres</strong> novadā ir mākslas un mūzikas skolas, attīstīta<br />
amatiermāksla un visdažādāko interešu klubi).<br />
Trīs profesionālās izglītības iestādes līdz 2015. gadam plānots pārveidot par kompetences<br />
centriem un veidot sadarbību ar nozaru asociācijām. Apvienojoties visas trīs skolas plāno apmācīt<br />
jauniešus un sniegt nozaru profesionāļiem pārkvalifikācijas <strong>programma</strong>s, piedāvājot apmācības<br />
šādās nozarēs: elektronika, kokapstrāde, būvniecība, mežistrāde un radošās industrijas.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir liels tūrisma attīstības potenciāls, kas ilgākā laika posmā nav attīstījies, jo<br />
<strong>novada</strong> vadības līmenī netika uzskatīts par prioritāru. Līdz 2010. gada beigām pašvaldība kopā ar<br />
tuvākajiem novadiem izstrādās Tūrisma attīstības koncepciju, paredzot <strong>Ogres</strong> novadā attīstīt<br />
kultūras, eko (aktīvais un pasīvais) un pasākumu tūrismu. <strong>Ogres</strong> novadā atrodas otra lielākā<br />
estrāde Latvijā, kuras infrastruktūra un bāze ir atjaunota, lai veiksmīgi organizētu valsts un<br />
starptautiska mēroga pasākumus.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība plāno attīstīt projektus infrastruktūras un pievadkomunikāciju<br />
sakārtošanai uzņēmējdarbībai svarīgām teritorijām, kas ir noteiktas teritorijas plānojumā.<br />
Uzņēmumiem <strong>Ogres</strong> novadā ir iespējams saņemt nekustamā īpašuma nodokļa atlaides, ja<br />
tie nodarbina noteiktu darbinieku skaitu un veic ieguldījumus uzņēmuma infrastruktūras attīstībā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 128
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
4. IEDZĪVOTĀJU LĪDZDALĪBA ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAS IZSTRĀDĒ<br />
4.1. IEDZĪVOTĀJU APTAUJA<br />
Lai izzinātu iedzīvotāju viedokļus un izmantotu tos jaunās attīstības <strong>programma</strong>s veidošanā,<br />
2010. gada aprīlī pašvaldība veica iedzīvotāju aptauju. Aptaujas anketas tika izplatītas visās <strong>novada</strong><br />
administratīvajās vienībās, tās bija pieejamas arī interneta vidē. Aptaujā kopumā piedalījās 1187<br />
iedzīvotāji, tās dalībnieku vidējais vecums - 30 gadi.<br />
Šajā dokumentā aptaujas rezultāti apkopoti atbilstoši attīstības <strong>programma</strong>s ilgtermiņa<br />
attīstības prioritātēm.<br />
Efektīva un moderna pārvalde<br />
69 % aptaujas dalībnieku uzskata, ka nepieciešams centralizēt pagastu pārvaldes, pārejot uz<br />
efektīvāku trīs pagastu pārvalžu modeli, savukārt 31 % respondentu šādam modelim nepiekrīt.<br />
72 % aptaujas dalībnieku domā, ka pašvaldības darbinieki komunikācijā ar iedzīvotājiem ir<br />
profesionāli, laipni un atsaucīgi. Nepietiekams ir iedzīvotāju informētības līmenis par pašvaldības<br />
darbu, jo tikai 56 % respondentu uzskata, ka informācija par to ir pietiekama.<br />
Tikai nedaudz vairāk kā puse aptaujas dalībnieku (51 %) uzskata pašvaldības policijas darbu<br />
par efektīvu un sekmīgu.<br />
Pozitīvi, ka 87 % aptaujas dalībnieku atbildējuši, ka plāno arī turpmāk saistīt savu dzīvi ar<br />
<strong>Ogres</strong> novadu.<br />
Aptaujas dalībniekiem tās organizētāji lūdza izteikt savu viedokli par iespējamo <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
devīzi. 36 % atbalstīja devīzi „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> - cilvēka un dabas harmonija, 20 % - „Ogre - iespēju<br />
<strong>novads</strong>” un 19 % - „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> – uzņēmība, izaugsme, attīstība”.<br />
Daudzveidīga un inovatīva ekonomika<br />
Salīdzinoši zemu aptaujātie vērtē pašvaldības atbalstu uzņēmējdarbības veicināšanā - tikai 43<br />
% respondentu uzskata, ka pašvaldība veicina uzņēmējdarbības attīstību <strong>Ogres</strong> novadā.<br />
92 % respondentu uzskata, ka novadā jāattīsta aktīvās atpūtas tūrisms, 83 % uzskata, ka<br />
jāattīsta lauksaimniecība, 81 % ir pārliecināti, ka nepieciešams attīstīt alternatīvos enerģijas<br />
iegūšanas veidus, bet 82 % domā, ka jāattīsta moderna atkritumu apsaimniekošanas sistēma. 71 %<br />
no aptaujas dalībniekiem uzskata, ka jāaizliedz ģenētiski modificētu augu audzēšana <strong>novada</strong><br />
teritorijā.<br />
Kvalitatīva un pieejama kultūrvide<br />
80 % aptaujas dalībnieku domā, ka kultūras pasākumi pašvaldībā ir labi organizēti, tikpat<br />
daudz, t.i., 80 % uzskata, ka informācija par kultūras pasākumiem ir pieejama.<br />
Nedaudz vairāk kā pusei iedzīvotāju (53 %) darbošanās kādā no pašdarbības kolektīviem nav<br />
nozīmīga un aktuāla ikdienā, bet 25 % māksliniecisko pašdarbību uzskata par nenozīmīgu.<br />
87 % aptaujas dalībnieku uzskata, ka novadā plašas kultūras aktivitātes ir pieejamas bērniem<br />
un jauniešiem, savukārt 75 % domā, ka plašas iespējas kultūras dzīvē ir vidējai paaudzei. 66 %<br />
uzskata, ka kultūras aktivitātes arī vecākajai paaudzei ir plašas.<br />
Konkurētspējīga izglītība<br />
Aptaujas rezultāti liecina, ka iedzīvotāji apmierināti ar izglītības sfēru - 81 % dalībnieku<br />
uzskata, ka izglītības pieejamība novadā ir labi nodrošināta, un tikai 5 % aptaujāto nepiekrīt šim<br />
apgalvojumam. 90 % respondentu atbild, ka <strong>Ogres</strong> novadā ir iespēja iegūt kvalitatīvu vispārējo<br />
izglītību, bet tikai 10 % šo apgalvojumu apšauba. Savukārt 73 % no aptaujas dalībniekiem domā, ka<br />
<strong>Ogres</strong> novadā ir iespējams iegūt konkurētspējīgu profesionālo izglītību.<br />
76 % respondentu domā, ka bērniem un jauniešiem ir plašas iespējas apmeklēt interešu<br />
izglītības nodarbības. 88 % no aptaujas dalībniekiem uzskata, ka bērniem un jauniešiem ir plašas<br />
iespējas piedalīties sporta aktivitātēs. 66 % aptaujas dalībnieku domā, ka arī pieaugušajiem ir<br />
nodrošinātas plašas iespējas sportot.<br />
Veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 129
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Aptauja liecina, ka iedzīvotāju informētības līmenis par pašvaldības sniegtajiem<br />
pakalpojamiem un institūcijām sociālajā jomā nav augsts, un to apliecina sekojoši rādītāji:<br />
− par pansionātiem informēti 60 % aptaujāto,<br />
− par bērnu namu - 48 %,<br />
− par krīzes centru - 55 %,<br />
− par dienas centriem bērniem - 67 %,<br />
− par jaunatnes veselības centru - 59 %,<br />
− par dienas centru SAIME - 41 %,<br />
− par aprūpes mājās dienestu - 41 %,<br />
− par īslaicīgo sociālo aprūpi - 43 %,<br />
− par īslaicīgas uzturēšanās telpām - patversmi 47 %,<br />
− par rehabilitācijas pakalpojumiem - 49 %,<br />
− par psihologa, sociālā darbinieka konsultācijām - 65 %,<br />
− par zupas virtuvi - 46 %.<br />
<strong>Ogres</strong> novadā, pēc aptaujas dalībnieku domām, šajā jomā trūkst šādu pakalpojumu:<br />
− krīzes/uzticības tālrunis - 80 % aptaujāto,<br />
− nakts patversme - 88 %,<br />
− dienas centrs pensijas vecuma cilvēkiem - 89 %.<br />
Vidi saudzējoša infrastruktūra un atbildīga dabas apsaimniekošana<br />
Aptaujas dalībnieki noteikuši vides un infrastruktūras attīstības prioritātes un tās sarindojās<br />
šādā secībā:<br />
1) Ūdens kvalitātes paaugstināšana un ūdensapgāde. Rekreācijas objektu izveide.<br />
2) Notekūdeņu apsaimniekošana. Sabiedriskā transporta pieejamība. Sabiedrisko vietu<br />
sakopšana.<br />
3) Siltumapgāde. Satiksmes infrastruktūra. Māju siltināšana.<br />
4) Energoresursu dažādošana. Atkritumu apsaimniekošana.<br />
5) Mežu apsaimniekošana. Lauksaimniecības attīstība. Kultūras pieminekļu<br />
apsaimniekošana.<br />
Arī brīvā formā aptaujas dalībnieki varēja izteikt viedokli par to, kas viņus apmierina vai<br />
neapmierina, dzīvojot <strong>Ogres</strong> novadā, un norādot, viņuprāt, trīs pozitīvus un trīs negatīvas piemērus.<br />
Kā pozitīvais <strong>Ogres</strong> novadā aptaujas dalībnieku skatījumā atbilstoši ilgtermiņa prioritātēm ir:<br />
Daudzveidīga un inovatīva ekonomika - Rīgas tuvums, tirdzniecības centrs „Dauga”, nakts klubs<br />
„Bermuds;<br />
Vidi saudzējoša infrastruktūra - sabiedriskais transports, bērnu laukumi pagalmos, gājēju ietves,<br />
Brīvības ielas promenāde, <strong>Ogres</strong> centrs, <strong>Ogres</strong> skvērs;<br />
Konkurētspējīga izglītība - bērnudārzi un to būvniecība, ledus halle, sporta iespējas un aktivitātes<br />
<strong>Ogres</strong> 1. Vidusskola, izglītības iestādes un izglītības iespējas novadā;<br />
Kvalitatīva un pieejama kultūrvide - kultūras nams, estrāde, kultūras pasākumi un to biežums;<br />
Atbildīga dabas apsaimniekošana - <strong>Ogres</strong> upes ieleja un <strong>Ogres</strong> upe, Zilie kalni parki un sakopta<br />
teritorija, meži, daba, vide un gaiss, Špakovska parks.<br />
Visatzinīgāk iedzīvotāji novērtējuši Špakovska parku (norādījuši 150 respondenti) un <strong>novada</strong><br />
izglītības iestādes un izglītības pieejamība (norādījis 171 respondents).<br />
Jāatzīmē, ka iedzīvotāji nav saskatījuši pozitīvo attiecībā uz pārvaldi un veselības un sociālo<br />
aizsardzību.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 130
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Kā negatīvais <strong>Ogres</strong> novadā aptaujas dalībnieku skatījumā atbilstoši ilgtermiņa prioritātēm ir:<br />
Efektīva un moderna pārvalde - domes darbinieku attieksme un darba kvalitāte, iedzīvotāju<br />
agresivitāte, huligānisms un jauniešu uzvedība, policija un tās darbs;<br />
Daudzveidīga un inovatīva ekonomika - bezdarba līmenis;<br />
Vidi saudzējoša infrastruktūra - ietvju un veloceliņu trūkums, ūdens kvalitāte un pieejamība,<br />
satiksme, ceļu apgaismojums, netīrība Ogrē, sabiedriskā transporta saraksts;<br />
Kvalitatīva un pieejama kultūrvide - <strong>Ogres</strong> estrāde, kultūras dzīves trūkums;<br />
Veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrība - mediķu darba kvalitāte un attieksme;<br />
atbildīga dabas apsaimniekošana - upju krastu piesārņojums, Zilie kalni rekreācijas iespējas,<br />
peldvietas: atkritumi mežos.<br />
Vislielāko neapmierinātību iedzīvotājos izraisa atkritumi mežos (norādījuši 140 respondenti),<br />
mediķu darba kvalitāte un attieksme (norādījuši 163 respondenti), ceļu stāvoklis (norādījuši 438<br />
respondenti).<br />
Iedzīvotājiem nav būtisku iebildumu attiecībā uz izglītības jomu.<br />
4.2. NĀKOTNES PILSĒTAS SPĒLE” (FUTURE CITY GAME) 72<br />
2010. gada 28. un 29. jūlijā, balstoties uz Britu padomes metodoloģiju pilsētvides jautājumu<br />
risināšanai, notika situācijas analīzes un ideju radīšanas aktivitāte „Nākotnes pilsētas spēle” (Future<br />
City Game), kuru rīkoja Britu padome projekta „Radošās pilsētas” ietvaros, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības Attīstības nodaļa un biedrība „Zināšanu un inovācijas sabiedrība”. Iespēju rīkot<br />
„Nākotnes pilsētas spēli” <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība ieguva, piedaloties Britu padomes konkursā<br />
2010. gada pavasarī. Spēles dalībnieku uzdevums bija rosināt radošus priekšlikumus <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
attīstības prioritātēm un sniegt savu redzējumu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> „sejai”, kas ļautu to atšķirt no citiem<br />
novadiem Latvijā. Spēles noslēgumā komandas prezentēja četrus projektus:<br />
1) „Zīmola „EKONOVADS” izveide <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong>m;<br />
2) „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> - dizaina un mākslas ligzda”;<br />
3) „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> - cilvēka un dabas harmonija”;<br />
4) „Kartupeļu festivāls”<br />
Projekta „Zīmola „EKONOVADS” izveide <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong>m (komanda: Sintija Kuršinska,<br />
Daina Čalpa, Anete Antrope, Jurijs Lanavojs, Kristaps Drone) mērķis ir izveidot ilgtspējīgu <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> zīmolu, kas balstīts uz ekoloģiskas, harmoniskas dzīves telpas un zaļās ekonomikas<br />
attīstību, un piedāvāt dažus no rīcības virzieniem šīs ilgtermiņa stratēģijas realizācijai. Eko<strong>novada</strong><br />
koncepcija ietver tādus elementus kā Ekomaršruts „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Zaļā josta”, Mājražotāju tīkls un<br />
attīstības centrs, Etnocentru tīkls pagastos, pasākumi enerģētiski neatkarīga <strong>novada</strong> izveidei,<br />
alternatīvas kopienas izveide sociāli atstumtajām sabiedrības grupām, alternatīvais veselības<br />
atjaunošanas centrs un Eko-kompetences centra izveide.<br />
Projekta „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> - dizaina un mākslas ligzda” (komanda: Uldis Apinis, Inese Ādmine,<br />
Mārīte Puriņa, Uģis Amons, Lana Feigina) ideja ir koordinēt mākslinieku un uzņēmēju (īpaši<br />
vietējo) sadarbību, komercializēt <strong>novada</strong> radošo cilvēku un speciālajās (mākslas un mūzikas skolās)<br />
un profesionālās izglītības un sociālās aprūpes iestādēs radītos dizaina un kultūras produktus,<br />
audzināt un attīstīt uzņēmējdarbības garu, jo īpaši jauniešos. Mērķa sasniegšanai plānots izveidot<br />
radošo inkubatoru, kas nodrošinātu vidi ideju attīstībai, risinātu mārketinga jautājumus, kā arī<br />
veiktu koordinācijas, konsultāciju un apmācības darbu.<br />
Projekta „<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> – cilvēka un dabas harmonija” (komanda: Senija Proose, Lilija<br />
Paegle, Rinalds Rudzītis, Ēriks Mikštas, Gita Bambāne) ideja ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> tēla veidošanā<br />
izmantot „cilvēku” kā simbolu. Vizuāli tas būtu parādīts instalāciju un skulptūru veidā. Iesaistot<br />
<strong>novada</strong> iedzīvotājus dažādās aktivitātēs un konkursos, tādā veidā tiktu radīta piederības sajūta<br />
72 Pēc spēles vadītājas V. Brakovskas sagatavotās informācijas <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldībai<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 131
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
<strong>novada</strong>m un veicinātas iedzīvotāju radošās izpausmes, kā arī <strong>novads</strong> visā tā teritorijā iegūtu<br />
vienojošu elementu, kas būtu interesanti apskates objekti arī tūristiem. Šī koncepcija sasaucas arī ar<br />
to, ka jau veiktajā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> iedzīvotāju aptaujā kā vispopulārākais <strong>novada</strong> sauklis tika izvēlēts:<br />
„<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> – cilvēka un dabas harmonija”.<br />
Projekta „Kartupeļu festivāls Ogrē” (komanda: Agrita Vagoliņa, Dzirkstīte Žindiga, Indra<br />
Viktorova, Indra Leja, Māris Tilibs) iecere ir reizi gadā septembra pēdējā nedēļā organizēt četru<br />
dienu festivālu visā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā jebkuram Latvijas iedzīvotājam un viesim. Projekta<br />
norises vieta izvēlēta, ņemot vērā to, ka novadā atrodas z/s „Galiņi”, kas ir lielākais kartupeļu<br />
audzētājs Latvijā, kā arī <strong>novada</strong> ērto ģeogrāfisko novietojumu, transporta satiksmi un galvaspilsētas<br />
tuvumu.<br />
Lai gan kartupelis ir viens no nozīmīgākajiem pārtikas produktiem, ko lieto 75% planētas<br />
iedzīvotāju, šāds festivāls būtu unikāls un inovatīvs ne vien Latvijas, bet pat Eiropas līmenī. Tā<br />
mērķis ir veidot jaunu, inovatīvu ilgtermiņa tradīciju, kas sekmētu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> atpazīstamību<br />
Latvijā un pasaulē.<br />
Ar iedzīvotāju anketēšanas un Nākotnes pilsētas spēles rezultātiem ikviens interesents varēja<br />
iepazīties pašvaldības mājas lapā www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv. Rezultāti iespēju robežās ir ņemti vērā,<br />
veidojot SVID analīzi un izstrādājot <strong>programma</strong>s stratēģisko daļu.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 132
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
PIELIKUMS<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 133
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1. pielikums<br />
1.1. Karte „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ģeogrāfiskais novietojums”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 134
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>.gadam<br />
1.pielikums<br />
1.2. Karte „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> fizioģeogrāfiskā karte”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 135
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>.gadam<br />
1.pielikums<br />
1.3. Karte „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> īpaši aizsargājamās dabas teritorijas”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 136
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
2. pielikums<br />
2.1. Iedzīvotāju skaits (01.01.2009.)<br />
Administratīvā vienība Iedzīvotāju skaits<br />
Krapes pagasts 787<br />
Ķeipenes pagasts 1185<br />
Lauberes pagasts 780<br />
Madlienas pagasts 1989<br />
Mazozolu pagasts 640<br />
Meņģeles pagasts 662<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> 29825<br />
Suntažu pagasts 2137<br />
Taurupes pagasts 945<br />
2.2. Iedzīvotāju blīvums (01.01.2009.) 73 , cilv./km 2<br />
Administratīvā vienība Iedzīvotāju blīvums<br />
Krapes pagasts 10,8<br />
Ķeipenes pagasts 13,6<br />
Lauberes pagasts 9,7<br />
Madlienas pagasts 11,8<br />
Mazozolu pagasts 6,6<br />
Meņģeles pagasts 7,4<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> 272,1<br />
Suntažu pagasts 13,3<br />
Taurupes pagasts 7,5<br />
2.3. Pastāvīgo iedzīvotāju skaita izmaiņas no 2004. līdz 2009. gadam, %<br />
Administratīvā vienība Iedzīvotāju skaita izmaiņas %<br />
Krapes pagasts -7,5<br />
Ķeipenes pagasts -5,6<br />
Lauberes pagasts -4,6<br />
Madlienas pagasts -8,4<br />
Mazozolu pagasts -7,8<br />
Meņģeles pagasts -16,6<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> 2,7<br />
Suntažu pagasts -1,3<br />
Taurupes pagasts -12,9<br />
73 Pēc VRAA sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 137
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
3. pielikums<br />
3.1. Aizņemto darbavietu skaits pašvaldību un pašvaldību padotības iestādēs<br />
Iestādes vai komersanta nosaukums<br />
NACE<br />
2.red.<br />
nozares<br />
kods<br />
Aizņemto<br />
darbvietu<br />
skaits<br />
ceturkšņa<br />
beigās<br />
III<br />
cet.<br />
tai skaitā<br />
pamatdarbā<br />
ar darba laika<br />
uzskaiti<br />
2009 2009<br />
IV III<br />
cet. cet.<br />
IV<br />
cet.<br />
Aizņemto darba<br />
vietu skaits<br />
2009. gada IV<br />
cet. % no<br />
kopējā<br />
darbavietu<br />
skaita<br />
„OGRES NOVADA KULTŪRAS<br />
CENTRS” - <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
8552 77 79 35 40 4,3<br />
pašvaldības aģentūra<br />
OGRES NOVADA PAŠVALDĪBA -<br />
BIBLIOTĒKU UN MUZEJU<br />
91 45 45 43 44 2,4<br />
DARBĪBA<br />
OGRES NOVADA PAŠVALDĪBA-<br />
IZGLĪTĪBA<br />
85 1014 1018 901 900 55,1<br />
OGRES NOVADA PAŠVALDĪBA -<br />
RADOŠAS, MĀKSLINIECISKAS 90 87 92 65 74 5,0<br />
UN IZKLAIDES DARBĪBAS<br />
OGRES NOVADA PAŠVALDĪBA -<br />
SILTUMAPGĀDE<br />
35 36 44 30 38 2,4<br />
OGRES NOVADA PAŠVALDĪBA<br />
- SOCIĀLĀ APRŪPE AR<br />
87 3 0 2 0 0,0<br />
IZMITINĀŠANU<br />
OGRES NOVADA PAŠVALDĪBA -<br />
SOCIĀLĀ APRŪPE BEZ<br />
88 91 80 75 70 4,3<br />
IZMITINĀŠANAS<br />
OGRES NOVADA PAŠVALDĪBA<br />
- VALSTS PĀRVALDE UN<br />
84 341 329 260 253 17,8<br />
AIZSARDZĪBA<br />
„OGRES NOVADA TŪRISMA<br />
INFORMĀCIJAS CENTR” - <strong>Ogres</strong> 7990 4 4 2 2 0,2<br />
<strong>novada</strong> pašvaldības aģentūra<br />
„OGRES VĒSTURES UN<br />
MĀKSLAS MUZEJS” - <strong>Ogres</strong> 9102 11 11 10 10 0,6<br />
<strong>novada</strong> pašvaldības aģentūra<br />
„LAUBERE” <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> bērnu<br />
nams<br />
8790 35 36 27 30 1,9<br />
„MADLIENA” - vispārējā tipa<br />
pansionāts<br />
8730 48 47 40 39 2,5<br />
„SUNTAŽU SANATORIJAS<br />
INTERNĀTPAMATSKOLA”<br />
8531 60 62 48 49 3,4<br />
Kopā 1852 1847 1538 1549 100,0<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 138
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
3.2. Strādājošo skaita sadalījums pēc mēneša bruto darba samaksas (izņemot neregulāras<br />
izmaksas) lieluma <strong>Ogres</strong> rajonā sabiedriskajā sektorā, LVL<br />
LVL<br />
2008., oktobris<br />
Cilvēku skaits % no kopskaita<br />
160.00 161 4.2<br />
160.01 - 180.00 117 3.1<br />
180.01- 200.00 160 4.2<br />
200.01 - 220.00 199 5.2<br />
220.01 - 250.00 222 5.8<br />
250.01 - 300.00 343 9.0<br />
300.01 - 400.00 512 13.5<br />
400.01 - 500.00 497 13.1<br />
500.01 - 600.00 467 12.3<br />
600.01 - 800.00 685 18.1<br />
800.01 - 1000.00 316 8.3<br />
1000.01 - 1500.00 105 2.8<br />
1500.01 - 2000.00 9 0.2<br />
2000.01 - 2500.00 1 0.0<br />
2500.01 - 3000.00 1 0.0<br />
3.3. Nekustamā īpašuma nodokļa par zemi un par ēkām un būvēm ieņēmumu dinamika, LVL<br />
2009.gads<br />
294619<br />
546702<br />
2008. gads<br />
2007.gads<br />
364341<br />
498843<br />
508559<br />
476669<br />
NĪN par ēkām un būvēm<br />
ieņēmumi, LVL<br />
NĪN par zemi ieņēmumi,<br />
LVL<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 139
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
3.4. Informācija par graudaugu audzēšanu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritoriālajās vienībās 2009.gadā<br />
Teritoriālā vienība<br />
Saimniecību<br />
skaits 74<br />
Vasaras kvieši<br />
Ziemas kvieši<br />
Vasaras mieži<br />
Auzas<br />
Rudzi<br />
Pārējie<br />
graudaugi<br />
Kopā<br />
% no kopējās<br />
platības<br />
Krapes pagasts 2 0 73 64 165 66 0 368 10<br />
Ķeipenes pagasts 3 26 42 37 25 107 0 237 6<br />
Lauberes pagasts 5 75 275 245 32 390 2 1 019 28<br />
Madlienas pagasts 7 48 134 265 162 151 63 823 22<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts 6 247 326 109 131 11 180 1 004 27<br />
Suntažu pagasts 3 36 25 29 2 37 0 129 4<br />
Taurupes pagasts 3 27 5 16 12 19 0 79 2<br />
KOPĀ 29 459 880 765 529 781 245 3 659 100<br />
% no kopējās platības 13 24 21 14 21 7 100<br />
3.5. Informācija par kartupeļu audzēšanu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritoriālajās vienībā 2009.gadā<br />
Teritoriālā vienība Saimniecību skaits Kopējā platība % no kopējās platības<br />
Krapes pagasts 1 2,46 1<br />
Ķeipenes pagasts 4 4,72 3<br />
Lauberes pagasts 1 1,14 1<br />
Madlienas pagasts 7 116,68 63<br />
Mazozolu pagasts 2 1,98 1<br />
Meņģeles pagasts 7 8,15 4<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts 6 9,4 5<br />
Suntažu pagasts 6 16,99 9<br />
Taurupes pagasts 4 22,8 12<br />
KOPĀ 38 184,32 100<br />
74 Saimniecību skaits, kuras graudaugus audzēja vairāk kā 20 ha platībā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 140
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
3.6. Karte „Uzņēmējdarbība <strong>Ogres</strong> novadā”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 141
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
3.7. Karte „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> tūrisma objekti un infrastruktūra”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 142
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
4.pielikums<br />
4.1. Karte „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> transporta infrastruktūra”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 143
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
5.pielikums<br />
5.1. Karte „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sabiedriskās iestādes”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 144
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
6.pielikums<br />
6.1. Karte „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> apdzīvojuma struktūra”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 145
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
7. pielikums<br />
7.1. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pirmsskolas izglītības iestāžu īstenotās izglītības <strong>programma</strong>s un kopējais<br />
izglītojamo skaits 2009./2010.mācību gadā<br />
Izglītības iestādes<br />
nosaukums<br />
Izglītības <strong>programma</strong>s<br />
Izglītojamo skaits<br />
uz 2010.gada<br />
1.janvāri<br />
VPII „Sprīdītis” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111) 106<br />
VPII „Cīrulītis” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111) 240<br />
VPII „Dzīpariņš” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111) 220<br />
VPII „Zelta sietiņš” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111);<br />
Speciālā pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong><br />
izglītojamiem ar valodas traucējumiem (kods<br />
01015511)<br />
VPII „Saulīte” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111);<br />
5-6 gadīgo bērnu obligātā pirmsskolas izglītības<br />
<strong>programma</strong> (kods 00011111);<br />
Pirmsskolas izglītības mazākumtautību <strong>programma</strong><br />
(kods 01011121);<br />
Speciālā pirmsskolas izglītības mazākumtautību<br />
<strong>programma</strong> izglītojamiem ar fiziskās attīstības<br />
traucējumiem (kods 01015321);<br />
Speciālā pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong><br />
izglītojamiem ar fiziskās attīstības traucējumiem<br />
(kods 01015311)<br />
VPII „Strautiņš” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111) 221<br />
VPII „Ābelīte” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
(<strong>Ogres</strong>gals)<br />
104<br />
VPII „Taurenītis” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
(Madliena)<br />
104<br />
VPII „Saulīte” Pirmsskolas izglītības <strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
(Ķeipene)<br />
63<br />
Kopā 1532<br />
200<br />
30<br />
12<br />
12<br />
186<br />
25<br />
19<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 146
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
7.2. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> vispārējās izglītības iestāžu īstenotās izglītības <strong>programma</strong>s un kopējais<br />
izglītojamo skaits 2009./2010. mācību gadā<br />
Izglītības<br />
iestādes veids<br />
Vispārējās<br />
pamatizglītība<br />
s iestādes<br />
Izglītības iestādes<br />
nosaukums<br />
<strong>Ogres</strong> pamatskola<br />
<strong>Ogres</strong>gala<br />
pamatskola<br />
Īstenotās izglītības<br />
<strong>programma</strong>s<br />
Pamatizglītības pirmā posma<br />
(1.-6.klase) izglītības<br />
<strong>programma</strong><br />
(kods 21011111)<br />
Pamatizglītības pirmā posma<br />
(1.-6.klase) pedagoģiskās<br />
korekcijas izglītības<br />
<strong>programma</strong><br />
(kods 21011811)<br />
Izglītojamo<br />
skaits<br />
programmās<br />
504<br />
10<br />
Izglītojamo<br />
skaits kopā<br />
514<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
(kods 21011111) 160 160<br />
Speciālās<br />
pamatizglītības<br />
iestādes<br />
Lauberes<br />
pamatskola<br />
Krapes<br />
pamatskola<br />
Mazozolu<br />
pamatskola<br />
Meņģeles<br />
pamatskola<br />
Ķeipenes<br />
pamatskola<br />
Suntažu<br />
sanatorijas<br />
internātpamatskola<br />
Pirmsskolas izglītības<br />
<strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
(kods 21011111)<br />
Pirmsskolas izglītības<br />
<strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
(kods 21011111)<br />
Pirmsskolas izglītības<br />
<strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
(kods 21011111)<br />
Speciālās pamatizglītības<br />
<strong>programma</strong> izglītojamajiem ar<br />
garīgās attīstības<br />
traucējumiem (kods<br />
21015811)<br />
Pirmsskolas izglītības<br />
<strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
(kods 21011111)<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
(kods 21011111)<br />
Speciālās pamatizglītības<br />
<strong>programma</strong> izglītojamajiem ar<br />
somatiskām saslimšanām<br />
(kods 21015411)<br />
13<br />
83<br />
70<br />
18<br />
79<br />
61<br />
22<br />
48<br />
74<br />
4<br />
8<br />
53<br />
45<br />
94 94<br />
83 83<br />
Vispārējās<br />
vidējās<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
Jaun<strong>ogres</strong><br />
vidusskola<br />
Pamatizglītības<br />
mazākumtautību <strong>programma</strong><br />
(kods 21011121)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
vispārizglītojošā virziena<br />
429<br />
28<br />
511<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 147
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
<strong>Ogres</strong> ģimnāzija<br />
(ar 01.09.2010.<br />
<strong>Ogres</strong> Valsts<br />
ģimnāzija)<br />
<strong>Ogres</strong><br />
1.vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> vakara<br />
vidusskola<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
Suntažu<br />
vidusskola<br />
mazākumtautību <strong>programma</strong><br />
(kods 31011021)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
matemātikas, dabaszinību un<br />
tehnikas virziena<br />
mazākumtautību <strong>programma</strong><br />
(kods 31013021) 54<br />
Pamatizglītības otrā posma 298<br />
(7.-9.klase) <strong>programma</strong> (kods<br />
23011111)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
vispārizglītojošā virziena<br />
74<br />
<strong>programma</strong> (kods 31011011)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
humanitārā un sociālā virziena<br />
<strong>programma</strong> (kods 31012011) 82<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
matemātikas, dabaszinību un<br />
tehnikas virziena <strong>programma</strong><br />
(kods 31013011)<br />
94<br />
Pamatizglītības otrā posma<br />
798<br />
(7.-9.klase) <strong>programma</strong> (kods<br />
23011111)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
vispārizglītojošā virziena<br />
86<br />
<strong>programma</strong> (kods 31011011)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
matemātikas, dabaszinību un<br />
tehnikas virziena <strong>programma</strong><br />
94<br />
(kods 31013011)<br />
Pamatizglītības otrā posma 56<br />
<strong>programma</strong> (kods 23011111)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
vispārizglītojošā virziena<br />
189<br />
<strong>programma</strong> (kods 31011013,<br />
36011012)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
vispārizglītojošā virziena<br />
mazākumtautību <strong>programma</strong><br />
(kods 36011022)<br />
19<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
200<br />
(kods 21011111)<br />
Pamatizglītības pedagoģiskās<br />
korekcijas <strong>programma</strong> (kods<br />
8<br />
21011811)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
vispārizglītojošā virziena<br />
<strong>programma</strong> (kods 31011011,<br />
72<br />
31011013)<br />
Pirmsskolas izglītības<br />
36<br />
<strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
548<br />
978<br />
264<br />
280<br />
281<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 148
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
Taurupes<br />
vidusskola<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
(kods 21011111)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
vispārizglītojošā virziena<br />
<strong>programma</strong> (kods 31011013)<br />
Speciālās pamatizglītības<br />
<strong>programma</strong> izglītojamajiem ar<br />
mācīšanās traucējumiem (kods<br />
21015611)<br />
Pirmsskolas izglītības<br />
<strong>programma</strong> (kods 01011111)<br />
Pamatizglītības <strong>programma</strong><br />
(kods 21011111)<br />
Vispārējās vidējās izglītības<br />
vispārizglītojošā virziena<br />
<strong>programma</strong> (kods 31011013)<br />
183<br />
58<br />
4<br />
15<br />
61<br />
36<br />
112<br />
7.3. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pedagogu skaita sadalījums vecuma grupās no 2005. līdz 2009.gadam<br />
13<br />
19<br />
5<br />
36<br />
5<br />
35<br />
17<br />
24<br />
17 7<br />
49<br />
55<br />
54<br />
81<br />
56<br />
67<br />
71<br />
75<br />
72<br />
79<br />
117<br />
105<br />
105<br />
80<br />
67<br />
53<br />
46<br />
53<br />
63<br />
70<br />
83<br />
85<br />
78<br />
61<br />
51<br />
33<br />
27<br />
30<br />
35<br />
32<br />
43<br />
6<br />
40<br />
4<br />
38<br />
5<br />
34<br />
10<br />
33<br />
4<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
līdz 24 gadiem 25 - 29 gadi 30 - 34 gadi 34 - 39 gadi 40 - 44 gadi<br />
45 - 49 gadi 50 - 54 gadi 55 - 59 gadi 60 - 64 gadi 65 gadi un vecāki<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 149
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
7.4. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pedagogu sadalījums pēc dzimuma no 2005. līdz 2009.gadam<br />
52<br />
55<br />
51<br />
51<br />
45<br />
432<br />
422<br />
429<br />
428<br />
371<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
sievietes<br />
vīrieši<br />
7.5. Profesionālajās izglītības iestādēs īstenotās izglītības <strong>programma</strong>s un kopējais izglītojamo<br />
skaits 2009./2010. mācību gadā<br />
Profesionālās<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Amatniecības<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> Meža<br />
tehnikums<br />
(juridiski<br />
neatrodas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
teritorijā)<br />
Elektronika 128<br />
Kokizstrādājumu izgatavošana 100<br />
Datorsistēmas 115<br />
Grāmatvedība 98<br />
Sekretariāta un biroja darbs 66<br />
Kopā 507<br />
Miltu izstrādājumu ražošana 89<br />
Kokizstrādājumu izgatavošana 49<br />
Interjera dizains 72<br />
Reklāmas dizains 67<br />
Multimediju dizains 39<br />
Apģērbu dizains (apģērbu modelētājs) 12<br />
Lietišķā māksla (trikotāžas apģērbu modelētājs) 12<br />
Komerczinības (reklāmas pakalpojumu<br />
99<br />
komercdarbinieks)<br />
Komerczinības (tūrisma pakalpojumu komercdarbinieks) 55<br />
Kopā 494<br />
Mežsaimniecība, kvalifikācija mežsaimniecības tehniķis 158<br />
Mežsaimniecības tehnika, kvalifikācija mežsaimniecības 81<br />
tehnikas mehāniķis<br />
Būvdarbi, kvalifikācija namdaris 97<br />
Saimniecības vadīšana<br />
49<br />
Kvalifikācija Saimniecības vadītājs<br />
Mežsaimniecība, kvalifikācija mežsaimniecības tehniķis<br />
(2 viengadīgās grupas pēc vidusskolas)<br />
Atvērt ar<br />
2010.gada<br />
1.septembri<br />
2 grupas<br />
Kopā 385<br />
Pavisam kopā izglītojamie profesionālajās izglītības iestādēs 1386<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 150
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
7.6. Informācija par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> izglītības iestādēs realizētajām interešu izglītības<br />
programmām 2009./2010. mācību gadā<br />
Nr.<br />
Pulciņa Audzēkņu Likmju Stundu skaits<br />
Programmas<br />
p.k.<br />
skaits skaits skaits<br />
nedēļā<br />
1. Kori 16 672 3.794 79,674<br />
2. Deju kolektīvi 29 641 3,279 68,859<br />
3. Pūtēju orķestris 1 34 0,8 17<br />
4. Instrumentālisti 2 36 0,5 11<br />
5. Vokālie ansambļi, 12 171 2,035 42,73<br />
studija<br />
6. Mūsdienu dejas 6 146 0,543 11,40<br />
7. Lietišķā un vizuālā 19 279 4,288 90,048<br />
māksla<br />
8. Tehniskā jaunrade 1 16 0,4 8,4<br />
9. Teātris 10 146 1,497 31,55<br />
10 Vides <strong>programma</strong> 1 20 0,1 2,1<br />
11. Sports 21 378 2,506 52,626<br />
12. Darbs ar jaunatni 3 64 1,91 40,11<br />
13. Žurnālistika 4 47 0,568 11,92<br />
14. Citas 4 53 0,28 5,88<br />
Kopā: 129 2703 22,5 472,5<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 151
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
8.1. <strong>Ogres</strong> novadā darbojošās sporta organizācijas un dalībnieku skaits 2010. gadā<br />
Sporta organizācijas nosaukums<br />
Dalībnieku skaits<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Sporta centrs 256<br />
<strong>Ogres</strong> Basketbola skola 193<br />
Biedrība, <strong>Ogres</strong> basketbola klubs 300<br />
Biedrība, Futbola klubs ‘’FK 33’’ 80<br />
Biedrība, <strong>Ogres</strong> karatē un tuvcīņas bērnu klubs ‘’Karatē SEN’E’’ 55<br />
Biedrība, hokeja klubs ‘’Ogre’’ 46<br />
Biedrība, Tenisa klubs ‘’Ogre’’ 48<br />
Biedrība, Madlienas novusa klubs 34<br />
Biedrība, Sporta klubs ‘’Leon’’ 30<br />
Biedrība, ‘’Meža sports’’ 25<br />
Biedrība, Futbola klubs ‘ ‘Dinamo Ogre’’ 23<br />
Biedrība ‘’<strong>Ogres</strong> roņi’ 20<br />
Biedrība, <strong>Ogres</strong> frisbija klubs 22<br />
SIA, Vieglatlētikas skola ‘’Jūdze’’ 20<br />
Biedrība, orientēšanās klubs ‘’Ogre’’ 16<br />
Biedrība, frisbija klubs ‘’Dzīvo labi’’ 12<br />
Biedrība, futbola klubs ‘’Pārogre’’ 12<br />
Biedrība, <strong>Ogres</strong>gala centrālais sporta klubs 10<br />
Biedrība, ‘’<strong>Ogres</strong> stils’’ 3<br />
Biedrība, ‘’<strong>Ogres</strong> slēpotāju klubs ‘’ 6<br />
sporta organizācijās kopā 1211<br />
8. pielikums<br />
8.2. Pārskats par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā esošajiem sporta infrastruktūras objektiem<br />
Objekti, to atrašanās vieta<br />
Sporta centrs<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta centrs (t.sk., viens futbola laukums, vieglatlētikas sektori un skrejceļš),<br />
Jaun<strong>ogres</strong> pr. 2, Ogre<br />
Handbola laukums - 1<br />
Volejbola laukumi - 2<br />
Vispārējās fiziskās sagatavotības (VFS) zāles<br />
<strong>Ogres</strong> Sporta centrs<br />
Madlienas vidusskola; Madlienā, Madlienas pagastā<br />
Dziednīca ‘’Mālkalne’’, Meža prospekts 9, Ogre<br />
Suntažu vidusskola, Suntaži, Suntažu pagasts<br />
Trenažieru zāle<br />
<strong>Ogres</strong> Sporta centrs<br />
7 sporta spēļu zāles<br />
Sporta centra sporta zāle; Skolas ielā 12, Ogre<br />
Sporta centra sporta halle; Skolas iela 21, Ogre<br />
Lauberes pamatskolas sporta zāle; Skolas iela 8, Laubere<br />
Ķeipenes pamatskolas sporta zāle; Saules iela 3, Ķeipene<br />
Madlienas vsk. sporta zāle; Madliena, Madlienas pagasts<br />
Meņģeles pamatskolas sporta zāle; Meņģele, Meņģeles pagasts<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 152
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
<strong>Ogres</strong>gala pamatskolas sporta zāle; <strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
Jaun<strong>ogres</strong> vsk. sporta zāle; Mālkalnes pr. 43, Ogre<br />
<strong>Ogres</strong> ģimnāzijas sporta zāle, Meža prospekts14, Ogre<br />
<strong>Ogres</strong> 1.vsk sporta halle, Zinību iela 3, Ogre<br />
11. <strong>Ogres</strong> Basketbola skola, Mālkalnes pr. 32, Ogre<br />
Krapes pamatskolas sporta bāze, Krape, Krapes pagasts<br />
Suntažu vsk. Sporta zāle, Suntaži, Suntažu pagasts<br />
Peldbaseini<br />
Lielais peldbaseins, 25m, 4 celiņi, Meža prospekts 9, Ogre<br />
Mazais peldbaseins, 10 x 8m. Meža prospekts 9, Ogre<br />
Tenisa korti, t.sk., apjumtie<br />
2 Tenisa korti, <strong>Ogres</strong> stadions; Skolas iela 21, Ogre<br />
Tenisa korts ‘’Jaun<strong>ogres</strong> nams’’; Saules pr. 21, Ogre (privāts)<br />
Mini golfa laukums<br />
Minigolfs; Rīgas iela 8 , Ogre, LV-5001 (privāts)<br />
Smagatlētikas zāle<br />
<strong>Ogres</strong> sporta centrs; Skolas ielā 21, Ogre<br />
Šautuve<br />
<strong>Ogres</strong> sporta centrs; Skolas iela 21, Ogre<br />
Kompleksie skolu sporta laukumi<br />
<strong>Ogres</strong> 1. vsk sporta laukums; Zinību iela 3, Ogre<br />
<strong>Ogres</strong> ģimnāzijas sporta laukums; Meža prospekts 14, Ogre<br />
Jaun<strong>ogres</strong> vsk sporta laukums; Mālkalnes pr. 43, Ogre<br />
<strong>Ogres</strong>gala pamatskolas sporta laukums; <strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
Lauberes pamatskolas sporta laukums, Skolas iela 8, Laubere<br />
Ķeipenes pamatskolas sporta laukums, Saules iela 3, Ķeipene<br />
Taurupes vsk. sporta laukums, Taurupe, Taurupes pagasts<br />
Madlienas vsk. sporta laukums, Madliena, Madlienas pagasts<br />
Meņģeles pagasta sporta laukums, Meņģele, Meņģeles pagasts<br />
Biljarda zāle<br />
Bermuds”, (privāts)<br />
Skeitparks<br />
<strong>Ogres</strong> stadions; Skolas ielā 21, Ogre<br />
Pludmales volejbola laukumi<br />
<strong>Ogres</strong> sporta centrs, Skolas ielā 21, Ogre<br />
Ķeipenes pagasts, Saules iela 3, Ķeipene<br />
Taurupes pagasts, Taurupe<br />
Madlienas pagasts, Madlienas pagasts<br />
Auto-moto trase<br />
Ķeipenes pagasts, (privāta)<br />
Kalnu slēpošanas trases ar pacēlāju<br />
Ķeipenes pagasts (privāta)<br />
Madlienas pagasts (privāta)<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 153
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
9. pielikums<br />
9.1. Bibliotēku atsevišķi finanšu rādītāji 2008. un 2009. gadā<br />
Bibliotēka<br />
Pašvaldības<br />
budžeta līdzekļi<br />
Finansējums uz 1<br />
lasītāju (LVL)<br />
Finansējums uz 1<br />
pašvaldības iedzīvotāju<br />
(LVL)<br />
2008. 2009. 2008. 2009. 2008. 2009.<br />
Ciemupes bibliotēka 9236 9062 46,2 43,7 8,4 8,2<br />
Krapes bibliotēka 7310 5834 38,7 28,6 9,2 7,2<br />
Ķeipenes bibliotēka 7298 6307 32,3 30,9 6,1 5,3<br />
Lauberes bibliotēka 16193 12258 47 35,3 20,2 15,5<br />
Madlienas bibliotēka 19546 16910 36,3 30,3 9,4 8,2<br />
Mazozolu bibliotēka 4372 7387 35,8 60 6,7 11,2<br />
Meņģeles bibliotēka 16930 9215 81,4 42,7 23,3 13,4<br />
<strong>Ogres</strong>gala bibliotēka 17098 16370 42,6 40,2 8,4 8,2<br />
Suntažu bibliotēka 14159 11800 50,7 40 6,7 5,5<br />
Taurupes bibliotēka 11720 8945 43,6 35,6 11,7 9,2<br />
<strong>Ogres</strong> CB 308127 215244 58,2 36,6 11,53 8<br />
Kopā 431989 319332<br />
9.2. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> amatiermākslas kolektīvu un dalībnieku skaits<br />
Mākslinieciskie<br />
kolektīvi<br />
Kolektīvu<br />
skaits<br />
2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Dalībnieku<br />
skaits<br />
Kolektīvu<br />
skaits<br />
Dalībnieku<br />
skaits<br />
Kolektīvu<br />
skaits<br />
Dalībnieku<br />
skaits<br />
Kori 7 264 7 277 7 247<br />
Tautas deju kolektīvi 20 625 18 630 18 662<br />
Pūtēju orķestri 2 61 2 66 2 63<br />
Drāmas kolektīvi 8 119 10 139 8 100<br />
Folkloras kopas un<br />
2 16 1 10 1 13<br />
etnogrāf. ansambļi<br />
Lietišķās mākslas<br />
kolektīvi<br />
4 46 3 37 2 32<br />
Tēlotāj – mākslas<br />
kolektīvi<br />
2 47 2 35 3 42<br />
Vokāli instrum. grupas 3 17 3 17 3 13<br />
Ritma deju grupas 10 192 11 232 8 120<br />
Vokālie ansambļi 13 164 16 204 15 228<br />
Pārējie kolektīvi 15 294 11 159 13 216<br />
Kopā 86 1845 84 1806 81 1489<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 154
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
9.3. Kultūras un tautas namu budžeta ieņēmumi no 2007. līdz 2009. gadam<br />
Kultūras/ tautas nams 2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Kopā<br />
LVL<br />
tai skaitā<br />
valsts<br />
mērķ -<br />
dotācija<br />
Kopā LVL<br />
tai skaitā<br />
valsts<br />
mērķ -<br />
dotācija<br />
Kopā LVL<br />
tai skaitā<br />
valsts<br />
mērķ -<br />
dotācija<br />
Ciemupes tautas nams 27477 36054 35273<br />
Krapes tautas nams 5869 6037 42199<br />
Ķeipenes tautas nams 19278 22631 69562<br />
Lauberes kultūras nams 13736 15611 1042 20483 379<br />
Madlienas kultūras nams 57866 1936 74333 2088 54940<br />
Mazozolu tautas nams 65968 70959 36446<br />
Meņģeles tautas nams 24993 43048 186069<br />
<strong>Ogres</strong>gala tautas nams 60810 58325 67547<br />
<strong>Ogres</strong> KC 563356 11838 699610 12840 509237 7829<br />
Suntažu kultūras nams 71687 3574 96565 3425 62841 1860<br />
Taurupes tautas nams 26778 18575 4868<br />
Pavisam kopā 937 818 17348 1 105694 1 089465<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 155
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
10.1. Informācija par sociālajiem pabalstos izmaksātajiem līdzekļiem<br />
10. pielikums<br />
Teritoriālā vienība 2008. gads 2009. gads 2010. gads 75<br />
Krapes pagasts 2579 8889 19846<br />
Ķeipenes pagasts 10477 9362 25940<br />
Lauberes pagasts 9562 8098 18868<br />
Madlienas pagasts 9798 20807 52943<br />
Mazozolu pagasts 6928 13681 25960<br />
Meņģeles pagasts 3321 5847 21265<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta un <strong>Ogres</strong>gala pagasts 541796 656581 958567<br />
Suntažu pagasts 26060 32408 57990<br />
Taurupes pagasts 8365 4751 30102<br />
Kopā 618886 760424 1211481<br />
75 gada plāns ar grozījumiem līdz 01.09.2010.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 156
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
11. pielikums.<br />
11.1. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības struktūra<br />
Dome (deputāti)<br />
Pastāvīgās komitejas:<br />
− Finanšu<br />
− Tautsaimniecības<br />
− Sociālo lietu<br />
Administrācijas<br />
nodaļas:<br />
− centralizētā grāmatvedība<br />
− dzimtsarakstu<br />
− finanšu-ekonomikas<br />
− iepirkuma<br />
− juridiskā<br />
− komunālā<br />
− lietvedības<br />
− <strong>Ogres</strong> būvvalde<br />
− attīstības<br />
− sabiedrisko attiecību<br />
− izglītības un sporta pārvalde<br />
un speciālisti,<br />
apkalpojošais<br />
personāls<br />
pakļautība<br />
Priekšsēdētāja vietnieks<br />
tautsaimniecības<br />
jautājumos<br />
Iestādes:<br />
− 1.vidusskola<br />
− <strong>Ogres</strong> ģimnāzija<br />
− Jaun<strong>ogres</strong> vidusskola<br />
− <strong>Ogres</strong> pamatskola<br />
− <strong>Ogres</strong> vakara vidusskola<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības VPII<br />
“Sprīdītis”<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības VPII<br />
“Saulīte”<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības VPII<br />
“Cīrulītis”<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības VPII<br />
“Zelta sietiņš”<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības VPII<br />
“Dzīpariņš”<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības VPII<br />
“Strautiņš”<br />
− <strong>Ogres</strong> mākslas skola<br />
− <strong>Ogres</strong> mūzikas skola<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta centrs<br />
− <strong>Ogres</strong> basketbola skola<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> bērnu un jauniešu<br />
centrs<br />
− <strong>Ogres</strong> centrālā bibliotēka<br />
− <strong>Ogres</strong> sociālais dienests<br />
− <strong>Ogres</strong> bāriņtiesa<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības policija<br />
Izpilddirektors<br />
Priekšsēdētājs<br />
Pagastu pārvaldes un to padotībā esošās iestādes:<br />
− Krapes pagasta pārvalde<br />
− Krapes pamatskola<br />
− Ķeipenes pagasta pārvalde<br />
− Ķeipenes pamatskola<br />
− Ķeipenes VPII “Saulīte”<br />
− Lauberes pagasta pārvalde<br />
− Lauberes pamatskola<br />
− Lauberes komunālo pakalp. iestāde “Sarma”<br />
− bērnu nams “Laubere”<br />
− Madlienas pagasta pārvalde<br />
− Madlienas vidusskola<br />
− Madlienas VPII “Taurenītis”<br />
− Kārļa Kažociņa Madlienas mūzikas un<br />
mākslas skola<br />
− Madlienas komunālo pakalp. iestāde “ABZA”<br />
− Madlienas bāriņtiesa<br />
− Madlienas sociālais dienests<br />
− vispārējā tipa pansionāts “Madliena”<br />
− Mazozolu pagasta pārvalde<br />
− Mazozolu pamatskola<br />
− Meņģeles pagasta pārvalde<br />
− Meņģeles pamatskola<br />
− <strong>Ogres</strong>gala pagasta pārvalde<br />
− <strong>Ogres</strong>gala pamatskola<br />
− <strong>Ogres</strong>gala VPII “Ābelīte”<br />
− <strong>Ogres</strong>gala bāriņtiesa<br />
− Suntažu pagasta pārvalde<br />
− Suntažu vidusskola<br />
− Suntažu sanatorijas internātpamatskola<br />
− Suntažu sociālais dienests<br />
− Suntažu bāriņtiesa<br />
− pašvaldības aģentūra “Rosme”<br />
− Taurupes pagasta pārvalde<br />
− Taurupes vidusskola<br />
− Taurupes sociālais dienests<br />
− Taurupes bāriņtiesa<br />
Priekšsēdētāja vietnieks izglītības,<br />
kultūras, sporta, veselības<br />
un sociālo lietu jautājumos<br />
Pašvaldības aģentūras:<br />
− “Mālkalne”<br />
− “<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras<br />
centrs”<br />
− “Dziednīca“<br />
− “<strong>Ogres</strong> Vēstures un mākslas<br />
muzejs”<br />
− “<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Tūrisma<br />
informācijas centrs”<br />
Komisijas:<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> vēlēšanu<br />
− <strong>Ogres</strong> administratīvā<br />
− Madlienas administratīvā<br />
− Suntažu administratīvā<br />
− Taurupes administratīvā<br />
− <strong>Ogres</strong> pilsētas zemes<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības īpašuma<br />
privatizācijas<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dzīvojamo māju<br />
privatizācijas<br />
− dzīvokļu<br />
− sociālo māju (dzīvokļu)<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ielu<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> tarifu<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> nepilngadīgo lietu<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> mācību iestāžu<br />
direktoru konsultatīvā<br />
− <strong>Ogres</strong> būvju pieņemšanas ekspluatācijā<br />
− Madlienas būvju pieņemšanas<br />
ekspluatācijā<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> avārijas stāvoklī un<br />
pamestu būvju apzināšanas<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pilsētvides konsultatīvā<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> starpresoru<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pamatlīdzekļu<br />
pieņemšanas un norakstīšanas un<br />
mazvērtīgā inventāra norakstīšanas<br />
pastāvīgā<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības amatpersonu<br />
un speciālistu kandidātu vērtēšanas<br />
konkursa<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmējdarbības<br />
attīstības<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta attīstības konsultatīvā<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības īpašumu<br />
objektu izsoles<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> politiski represēto personu<br />
un nacionālās pretošanās kustības<br />
dalībnieku iesniegumu izskatīšanas<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības interešu izglītības<br />
un pieaugušo neformālās izglītības<br />
programmu licencēšanas<br />
− <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības pedagoģiski<br />
medicīniskā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 157
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
12. pielikums<br />
12.1. Pašvaldībā nodarbināto vidējais atalgojums <strong>Ogres</strong> novadu veidojošajās pašvaldībās<br />
Pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta,<br />
<strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
Pašvaldībā nodarbināto<br />
vidējais atalgojums<br />
2005.g., LVL<br />
Pašvaldībā nodarbināto<br />
vidējais atalgojums<br />
2006.g., LVL<br />
Pašvaldībā nodarbināto<br />
vidējais atalgojums<br />
2007.g.,LVL<br />
Pašvaldībā nodarbināto<br />
vidējais atalgojums<br />
2008.g., LVL<br />
Pašvaldībā nodarbināto<br />
vidējais atalgojums<br />
2009.g., LVL<br />
199 232 357 442 325<br />
Krapes pagasts 197 248 418 225<br />
Ķeipenes pagasts 120 183 254 325 313<br />
Lauberes pagasts 178 208 274 354 319<br />
Mazozolu pagasts 171 179 235 317 282<br />
Madlienas pagasts 165 199 273 325 302<br />
Meņģeles pagasts 128 168 218 298 242<br />
Suntažu pagasts 198 198 312 364 340<br />
Taurupes pagasts 171 192 281 388 334<br />
12.2. <strong>Ogres</strong> novadu veidojošo pašvaldību administrācijas darbinieku vidējais vecums<br />
Pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta, <strong>Ogres</strong>gala<br />
pagasts<br />
Administrācijas<br />
darbinieku vidējais<br />
vecums 2005.g.<br />
Administrācijas<br />
darbinieku vidējais<br />
vecums 2006.g.<br />
Administrācijas<br />
darbinieku vidējais<br />
vecums 2007.g.<br />
Administrācijas<br />
darbinieku vidējais<br />
vecums 2008.g.<br />
Administrācijas<br />
darbinieku vidējais<br />
vecums 2009.g.<br />
45 46 47 49 47<br />
Krapes pagasts 41 41 42 43 45<br />
Ķeipenes pagasts 49 49 50 47 48<br />
Lauberes pagasts 51 52 52 52 53<br />
Mazozolu pagasts 52 53 49<br />
Madlienas pagasts 45 44 45 46 42<br />
Meņģeles pagasts 44 45 46 47 48<br />
Suntažu pagasts 45 45 45 50 50<br />
Taurupes pagasts 49 50 51 52 53<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 158
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam projekts<br />
pieņemts un nodots sabiedriskajai apspriešanai ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes<br />
2010. gada 21.oktobra lēmumu (protokola Document Nr.12, Title 1.§)<br />
OGRES NOVADA ATTĪSTĪBAS<br />
PROGRAMMA <strong>2011.</strong> – <strong>2017</strong>. GADAM<br />
(4 daļās)<br />
II DAĻA<br />
Attīstības stratēģija <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Ogrē 2010.
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
SATURS<br />
Ievads .................................................................................................................................... 4<br />
1. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> vizītkartes ................................................................................................ 5<br />
1.1. Teritorija un iedzīvotāji ........................................................................................... 5<br />
1.2. Pārvalde ................................................................................................................... 7<br />
1.3. Ekonomika ............................................................................................................. 10<br />
1.4. Infrastruktūra ......................................................................................................... 14<br />
1.5. Izglītība un sports .................................................................................................. 18<br />
1.6. Kultūrvide .............................................................................................................. 22<br />
1.7. Veselības un sociālā aprūpe ................................................................................... 26<br />
1.8. Daba ....................................................................................................................... 28<br />
2. Attīstības stratēģija <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam ..................................................................... 30<br />
2.1. 1.ilgtermiņa prioritāte – efektīva un moderna pārvalde .......................................... 30<br />
2.2. 2.ilgtermiņa prioritāte – daudzveidīga un inovatīva ekonomika ............................ 32<br />
2.3. 3.itermiņa prioritāte – vidi saudzējoša infrastruktūra ............................................. 35<br />
2.4. 4 ilgtermiņa prioritāte – konkurētspējīga izglītība un sports .................................. 40<br />
2.5. 5 ilgtermiņa prioritāte – kvalitatīva un pieejama kultūrvide .................................. 44<br />
2.6. 6 ilgtermiņa prioritāte – veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrība ........................... 48<br />
2.7. 7 ilgtermiņa prioritāte – atbildīga dabas apsaimniekošana ..................................... 50<br />
3. Noteiktās vidēja termiņa prioritātes sasniegšanas izvērtējuma rādītāji .................. 52<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 2
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
IEVADS<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam II daļa ir Attīstības stratēģija<br />
<strong>2011.</strong>- <strong>2017</strong>. gadam (turpmāk tekstā - stratēģija).<br />
Lai sniegtu ieskatu par galvenajām tendencēm katrā no teritorijas attīstības jomām,<br />
dokumenta pirmajā daļā interesenti var iepazīties ar informācijas kopsavilkumu - <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
atsevišķu sfēru vizītkartēm. Stratēģija izstrādāta, pamatojoties uz pašreizējās situācijas analīzes<br />
rezultātiem un saskaņā ar Rīgas plānošanas reģiona teritorijas attīstības plānošanas dokumentos<br />
noteiktajiem mērķiem, prioritātēm un uzdevumiem 1 . Stratēģijas veidotāji ņēmuši vērā arī spēkā<br />
esošajā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā 2005. - 2013. 2 un <strong>Ogres</strong> rajona attīstības programmā 3<br />
noteiktās prioritātes, prioritāros mērķus un pasākumus, lai nodrošinātu plānošanas dokumentu<br />
savstarpēju saskaņotību un pēctecību.<br />
Stratēģijas daļā iekļauta <strong>novada</strong> attīstības vīzija, stratēģiskie mērķi, vidēja termiņa<br />
prioritātes, kā arī rīcības virzieni un uzdevumi.<br />
Tā kā pašvaldībai nav ilgtermiņa teritorijas attīstības plānošanas dokumenta, tad, atbilstoši<br />
metodiskajiem ieteikumiem attīstības programmu izstrādei 4 , darba grupa ir noteikusi stratēģiskos<br />
mērķus un ilgtermiņa attīstības prioritātes.<br />
Vīzija definēta, ievērojot iedzīvotāju aptaujas rezultātus, un tā ir:<br />
„<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> – cilvēka un dabas harmonija”<br />
Lai nodrošinātu ilgtspējīgu un līdzsvarotu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstību, izvirzīti šādi stratēģiskie<br />
mērķi:<br />
1) veicināt <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ekonomisko izaugsmi un uzņēmumu konkurētspējas<br />
paaugstināšanos;<br />
2) attīstīt <strong>novada</strong> cilvēkresursu potenciālu;<br />
3) nodrošināt vidi saudzējošu augstu dzīves kvalitāti.<br />
Balstoties uz stratēģiskajiem mērķiem, izvirzītas 7 ilgtermiņa prioritātes. Katras ilgtermiņa<br />
prioritātes ietvaros noteiktas vidēja termiņa prioritātes. 1. vidēja termiņa prioritāte katrā jomā<br />
nosaka rīcības virzienus un uzdevumus pārvaldes sistēmas pilnveidošanai. 2. un 3. vidēja termiņa<br />
prioritāte nosaka rīcības virzienus un uzdevumus infrastruktūras sakārtošanai, pakalpojumu<br />
pieejamības un kvalitātes uzlabošanai, tie ir vērsti uz specifisku katras nozares attīstības jautājumu<br />
risināšanu. Savukārt 4. prioritāte vērsta uz sabiedrības līdzdalības paaugstināšanu ikvienā<br />
teritorijas attīstībai nozīmīgu jautājumu risināšanā.<br />
Programmā visas vidēja termiņa prioritātes, rīcības virzieni un uzdevumi ir hierarhiski<br />
numurēti, un tas nodrošina ērtu <strong>programma</strong>s pārskatāmību un uzraudzību.<br />
Lai būtu iespējams novērtēt to, kā norit darbs pie noteikto vidējā termiņu prioritāšu<br />
sasniegšanas, stratēģiju noslēdz sadaļa par attīstības programmā noteiktās vidēja termiņa prioritātes<br />
(kopā 26) sasniegšanas izvērtējuma rādītājiem.<br />
1 Rīgas plānošanas reģiona attīstības stratēģija (2000. –2020. g.) un Rīgas reģiona attīstība <strong>programma</strong> (2005.–<strong>2011.</strong>g.)<br />
2 <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> (2005. – 2013.g.)<br />
3 <strong>Ogres</strong> rajona attīstības <strong>programma</strong> 2005. – 2012.gadam<br />
4 Metodiskie ieteikumi attīstības programmu izstrādei reģionālā un vietējā līmenī; RAPLM, 2009.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 3
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1. OGRES NOVADA Document VIZĪTKARTES<br />
Title<br />
1.1. TERITORIJA UN IEDZĪVOTĀJI<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritoriālā struktūra - <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība ir vienota administratīvi teritoriāla vienība, kas sastāv no <strong>Ogres</strong> pilsētas, Krapes pagasta,<br />
Ķeipenes pagasta, Lauberes pagasta, Madlienas pagasta, Mazozolu pagasta, Meņģeles pagasta, <strong>Ogres</strong>gala pagasta, Suntažu pagasta un Taurupes pagasta. Novada<br />
administratīvais centrs ir <strong>Ogres</strong> pilsēta.<br />
OGRES NOVADU VEIDOJOŠO TERITORIĀLO VIENĪBU PAMATRĀDĪTĀJI 2009. GADĀ 5<br />
IEDZĪVOTĀJU SKAITS<br />
GALVENIE STATISTISKIE RĀDĪTĀJI<br />
2009. UN 2010. GADĀ<br />
Krapes pagasts<br />
Kopējā platība 989,9 km 2<br />
29825<br />
662640<br />
2137<br />
945<br />
787<br />
1185<br />
780<br />
1989<br />
Ķeipenes pagasts<br />
Lauberes pagasts<br />
Madlienas pagasts<br />
Mazozolu pagasts<br />
Meņģeles pagasts<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong><br />
Suntažu pagasts<br />
Taurupes pagasts<br />
Iedzīvotāju skaits 38 948<br />
Iedzīvotāju blīvums<br />
(iedzīvotāju skaits uz 1 km 2 ) 39,3 iedz./km 2<br />
Teritorijas attīstības<br />
indekss (TAI) (2009. gads) 0,581<br />
Novada TAI rangs valstī<br />
18.vieta<br />
5 Pēc Valsts reģionālās attīstības aģentūras sniegtās informācijas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 4
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
PASTĀVĪGO IEDZĪVOTĀJU SKAITA<br />
IZMAIŅAS NO 2004. - 2009. GADAM (%)<br />
Krapes pagasts -7,5<br />
Ķeipenes pagasts -5,6<br />
Lauberes pagasts -4,6<br />
Madlienas pagasts -8,4<br />
Mazozolu pagasts -7,8<br />
Meņģeles pagasts -16,6<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> 2,7<br />
Suntažu pagasts -1,3<br />
Taurupes pagasts -12,9<br />
TERITORIJAS ATTĪSTĪBAS INDEKSS<br />
(PĒC 2007. GADA DATIEM)<br />
Krapes pagasts 0,053<br />
Ķeipenes pagasts 0,060<br />
Lauberes pagasts 0,123<br />
Madlienas pagasts -0,142<br />
Mazozolu pagasts -0,064<br />
Meņģeles pagasts -0,061<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> 0,519<br />
Suntažu pagasts 0,335<br />
Taurupes pagasts -0,148<br />
IEDZĪVOTĀJU BLĪVUMS<br />
(iedzīvotāju skaits uz 1 km 2 )<br />
Document Title<br />
Krapes pagasts 10,8<br />
Ķeipenes pagasts 13,6<br />
Lauberes pagasts 9,7<br />
Madlienas pagasts 11,8<br />
Mazozolu pagasts 6,6<br />
Meņģeles pagasts 7,4<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> 272,1<br />
Suntažu pagasts 13,3<br />
Taurupes pagasts 7,5<br />
DEMOGRĀFISKĀS SLODZES 6 LĪMENIS<br />
Krapes pagasts 504,8<br />
Ķeipenes pagasts 515,3<br />
Lauberes pagasts 502,9<br />
Madlienas pagasts 587,4<br />
Mazozolu pagasts 474,7<br />
Meņģeles pagasts 448,6<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> 501,0<br />
Suntažu pagasts 490,2<br />
Taurupes pagasts 541,6<br />
IEDZĪVOTĀJU SADALĪJUMS PĒC NACIONĀLĀ<br />
SASTĀVA UN VALSTISKĀS PIEDERĪBAS<br />
Latvieši 28 821 (74 %)<br />
Krievi 6838 (17,6 %)<br />
Baltkrievi 1118 (2,9 %)<br />
Ukraiņi 546 (1,4 %)<br />
Poļi 519 (1,3 %)<br />
Pārējie 1106 (2,8%)<br />
Pilsoņi 88,9 %<br />
Nepilsoņi un pārējie 11,1 %<br />
6 Bērnu un pensijas vecuma iedzīvotāju skaits pret<br />
darbspējas vecuma iedzīvotāju skaitu, reizinot ar 1000<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 5
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2. PĀRVALDE Document Title<br />
1. ilgtermiņa prioritāte - efektīva un moderna pārvalde<br />
KOPĪGAIS NOVADAM<br />
+ Stabils iedzīvotāju skaits pašvaldībā<br />
+ Plašs pašvaldības piedāvāto pakalpojumu klāsts<br />
+ Pieredzējuši speciālisti un maza speciālistu mainība<br />
+ Labs pašvaldības materiāltehniskais nodrošinājums<br />
+ Pievilcīgs pašvaldības kredītportfelis<br />
− Lēns lēmumu pieņemšanas process<br />
− Izkliedētas pakalpojumu sniegšanas vietas, sarežģīta apmeklētāju apkalpošanas sistēma<br />
− Nepietiekama publiski pieejamā informācija par pašvaldības darbu<br />
− Nepietiekama savstarpēja iekšējā komunikācija un nesakārtota informācijas apmaiņas sistēma pašvaldības struktūrvienību un iestāžu starpā<br />
− Nepietiekami izmantotas informācijas tehnoloģiju iespējas<br />
− Vāja un nekoordinēta sadarbība ar nevalstiskajām organizācijām un uzņēmējiem<br />
ATŠĶIRĪGAIS NOVADĀ<br />
OGRES PILSĒTA<br />
+ Pilsēta ir <strong>novada</strong> administratīvais centrs<br />
+ Pieaugošs iedzīvotāju skaits<br />
+ Augsts teritorijas attīstības indekss<br />
+ Liels piesaistīto investīciju apjoms<br />
+ Nodrošinājums ar augstas kvalifikācijas speciālistiem<br />
− Nepietiekama pilsētas administrācijas struktūrvienību un iestāžu<br />
aktivitāšu un informācijas koordinācija<br />
PAGASTU TERITORIJA<br />
+ Vietējās situācijas pārzināšana<br />
+ Laba sadarbība ar vietējām iedzīvotāju interešu grupām<br />
− Strauja iedzīvotāju skaita samazināšanās<br />
− Kvalificētu speciālistu neracionāls izmantojums<br />
− Atšķirības pašvaldības darbinieku skaitā un atalgojuma līmenī<br />
dažādās teritoriālajās vienībās uz 1000 iedzīvotājiem<br />
− Vāja nekustamā īpašuma nodokļa administrēšana<br />
− Augstas pārvalžu uzturēšanas izmaksas<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 6
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
VISPĀRĪGIE DATI<br />
Pārvalžu skaits 9<br />
Strādājošo skaits pašvaldībā 1784<br />
tai skaitā administrācijās 178<br />
OFICIĀLIE INFORMĀCIJAS AVOTI<br />
Laikraksts „Ogrēnietis”<br />
Mājas lapa www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv<br />
TERITORIĀLO VIENĪBU ĪPATSVARS KOPĒJOS IEŅĒMUMOS 2009. GADĀ<br />
83%<br />
4%<br />
1%<br />
1%<br />
2%<br />
2%<br />
1% 5%<br />
1%<br />
Krapes pagasts<br />
Ķeipenes pagasts<br />
Lauberes pagasts<br />
Madlienas pagasts<br />
Mazozolu pagasts<br />
Meņģeles pagasts<br />
Ogre, <strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
Suntažu pagasts<br />
Taurupes pagasts<br />
PAŠVALDĪBAS Document Title PAMATBUDŽETA IEŅĒMUMU STRUKTŪRA 2009. GADĀ<br />
(% NO KOPĒJIEM PAMATBUDŽETA IEŅĒMUMIEM)<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
36,2<br />
Nodokļu<br />
ieņēmumi<br />
26,8<br />
Maksas<br />
pakalpojumi<br />
un citi pašu<br />
ieņēmumi<br />
19,5<br />
Valsts<br />
budžeta<br />
transferti<br />
15,9<br />
Pašvaldību<br />
budžeta<br />
transferti<br />
1,5<br />
Nenodokļu<br />
ieņēmumi<br />
GALVENIE FINANŠU STATISTISKIE RĀDĪTĀJI<br />
2009. GADĀ, LVL<br />
0,1<br />
Ārvalstu<br />
finanšu<br />
palīdzība<br />
Kopējie pamatbudžeta ieņēmumi 31 642 318<br />
Kopējie speciālā budžeta ieņēmumi 575 475<br />
Izlīdzinātie ieņēmumi uz 1 iedz. gadā 228<br />
Nodokļu ieņēmumi uz 1 iedzīvotāju 307<br />
Iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieņēmumi uz 1 iedz. 284<br />
Pašvaldības saistību apmērs, % no pamatbudžeta 3,62 %<br />
Iemaksas PFIF 7 , LVL 283 804<br />
7 Pašvaldību finanšu izlīdzināšanas fonds<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 7
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
29%<br />
7%<br />
2%<br />
1%<br />
3% 10%<br />
6%<br />
1%<br />
PAŠVALDĪBAS PAMATBUDŽETA<br />
IZDEVUMU STRUKTŪRA 2009. GADĀ<br />
(% no kopējiem izdevumiem)<br />
35%<br />
6%<br />
Vispārējie valdības dienesti<br />
Iemaksa PFIF<br />
Sabiedriskā kārtība un drošība<br />
Ekonomiskā darbība<br />
Vides aizsardzība<br />
Pašvaldības teritoriju un mājokļu apsaimniekošana<br />
Veselība<br />
Atpūta, kultūra, reliģīja<br />
Izglītība<br />
Sociālā aizsardzība<br />
OGRES NOVADU VEIDOJOŠO PAŠVALDĪBU<br />
KOPĪGO SPECIĀLĀ BUDŽETA IZDEVUMU DINAMIKA<br />
Gads 2005. 2006. 2007. 2008. 2009.<br />
LVL 391 088 617 076 1 190 300 1 595 700 837 363<br />
Document Title<br />
OGRES NOVADA PAMATBUDŽETA IZDEVUMI UZ 1 IEDZĪVOTĀJU<br />
2009. GADĀ PĒC FUNKCIONĀLĀS KLASIFIKĀCIJAS, LVL<br />
Vispārējie valdības dienesti 79,7 (9,8 %)<br />
Sabiedriskā kārtība un drošība 10,6<br />
Ekonomiskā darbība 18,4<br />
Vides aizsardzība 53,5<br />
Pašvaldības teritoriju un mājokļu apsaimniekošana 233,2<br />
Veselība 7,6<br />
Atpūta, kultūra, reliģija 44,9<br />
Izglītība 284,3<br />
Sociālā aizsardzība 52,4<br />
PROGNOZĒTAIS SAISTĪBU APMĒRS NO <strong>2011.</strong> LĪDZ 2016. GADAM<br />
(% NO PAMATBUDŽETA IEŅĒMUMIEM)<br />
Gads <strong>2011.</strong> 2012. 2013. 2014. 2015. 2016.<br />
Saistību<br />
apmērs<br />
5,67 5,44 5,05 4,72 3,19 3,00<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 8
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3. EKONOMIKA Document Title<br />
2. ilgtermiņa prioritāte - daudzveidīga un inovatīva ekonomika<br />
KOPĪGAIS NOVADAM<br />
+ Izdevīgs ekonomiski ģeogrāfiskais stāvoklis, neliels attālums līdz galvaspilsētai<br />
+ Pozitīva pieredze ES finansējuma apgūšanā<br />
+ Daudzveidīga uzņēmējdarbība, attīstītas dažādas ražošanas un pakalpojumu nozares<br />
+ Attīstītas komunikāciju tehnoloģijas<br />
+ Pašvaldībā izveidota Uzņēmējdarbības komisija<br />
− Lēns lēmumu pieņemšanas un dokumentu aprites process domē<br />
− Priekšfinansējuma trūkums ES fondu projektiem<br />
− Augsts bezdarba līmenis<br />
− Atbalsta trūkums ražojošiem uzņēmumiem<br />
− Negatīva iedzīvotāju attieksme pret ražošanas objektu būvniecību<br />
ATŠĶIRĪGAIS NOVADĀ<br />
OGRES PILSĒTA<br />
− Attīstīta dažādu transporta veidu infrastruktūra<br />
− Banku un valsts iestāžu pakalpojumu pieejamība<br />
− Pozitīva pieredze PPP projektu realizēšanā<br />
− Izveidots biznesa inkubators<br />
− Daudzveidīgi pakalpojumi iedzīvotājiem<br />
− Vāja uzņēmēju savstarpējā sadarbība<br />
− Ierobežotas energoapgādes jaudu palielināšanas iespējas<br />
PAGASTU TERITORIJA<br />
+ Vērtīgas lauksaimniecības zemes, labvēlīgi apstākļi augļu,<br />
dārzeņu audzēšanai, piena un gaļas lopkopībai<br />
+ Derīgo izrakteņu potenciāls<br />
+ Laba sadarbība starp zemniekiem, lauksaimniekiem, attīstīta<br />
pieredzes apmaiņa<br />
+ Kopējā apgrozījuma pieaugums pēdējo gadu laikā<br />
− Krasi atšķirīgs lauksaimnieciskās ražošanas attīstības līmenis<br />
− Vietējo resursu nepilnvērtīga un neefektīva izmantošana<br />
− Vidējā posma speciālistu trūkums<br />
− Nekvalitatīvi telekomunikāciju, interneta pakalpojumi<br />
attālākajās <strong>novada</strong> teritorijās<br />
− Neliels piedāvāto pakalpojumu klāsts<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 9
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
PRIVĀTĀS UN PUBLISKĀS INVESTĪCIJAS OGRES NOVADĀ<br />
18000000<br />
16107767<br />
16000000<br />
14000000<br />
10586354<br />
12000000<br />
10470962<br />
10000000<br />
7868926 7227631<br />
8000000<br />
6000000<br />
4000000<br />
2000000<br />
0<br />
2243319<br />
2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Privātās investīcijas<br />
Publiskās investīcijas<br />
Ārvalstu investīciju kopējais apjoms no<br />
1991. gada līdz 2010. gadam, LVL 10 777 148<br />
tai skatā <strong>Ogres</strong> pilsētā, LVL 10 351 309 (96 %)<br />
Document Title<br />
PASTĀVĪGO UZŅĒMUMU SKAITS 2010. GADA 1. JANVĀRĪ OGRES<br />
NOVADA TERITORIĀLAJĀS VIENĪBĀS<br />
Krapes pagasts<br />
168 Ķeipenes pagasts<br />
Lauberes pagasts<br />
146<br />
Madlienas pagasts<br />
57<br />
1239<br />
64<br />
91<br />
59<br />
Mazozolu pagasts<br />
Meņģeles pagasts<br />
Ogre<br />
36<br />
100 <strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
32<br />
Suntažu pagasts<br />
Taurupes pagasts<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
REĢISTRĒTO UN LIKVIDĒTO UZŅĒMUMU DINAMIKA<br />
238<br />
179<br />
129<br />
108 115<br />
30<br />
170<br />
131<br />
51 37<br />
2005.gads 2006.gads 2007.gads 2008.gads 2009.gads<br />
Reģistrēti<br />
Likvidēti<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
BEZDARBA DINAMIKA OGRES NOVADĀ<br />
2870 2736<br />
1210<br />
728<br />
01.01.2008. 01.01.2009. 01.01.2010. 01.07.2010.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 10
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
OGRES NOVADA LIELĀKIE UZŅĒMUMI PĒC<br />
STRĀDĀJOŠO SKAITA 2009. GADĀ<br />
Uzņēmums<br />
Strādājošo skaits<br />
1. „<strong>Ogres</strong> Trikotāža” 417<br />
2. „<strong>Ogres</strong> rajona slimnīca” 334<br />
3. „Fazer Maiznīcas” 302<br />
4. „Aurora Baltika” 276<br />
5. „<strong>Ogres</strong> Jumis” 231<br />
6. „<strong>Ogres</strong> prestižs” 116<br />
7. „Hanzas elektronika” 97<br />
8. „Pallogs” 95<br />
9. „Prometāls” 91<br />
10. „Gosupi” 87<br />
OGRES NOVADA LIELĀKIE UZŅĒMUMI PĒC<br />
Uzņēmums<br />
APGROZĪJUMA 2009. GADĀ<br />
Apgrozījums, LVL<br />
1. „Fazer maiznīcas" 12 835 253<br />
2. „<strong>Ogres</strong> Jumis” 9 476 277<br />
3. „<strong>Ogres</strong> prestižs” 4 294 664<br />
4. „<strong>Ogres</strong> rajona slimnīca” 3 264 361<br />
5. „Fazer Amica” 3 055 854<br />
6. „BARKS M” 3 028 595<br />
7. „Aurora Baltika” 2 921 060<br />
8. „IG Centrs” 2 703 837<br />
9. „Hanzas elektronika” 2 676 117<br />
10. „Senlejas” 2 556 461<br />
IEDZĪVOTĀJU Document IENĀKUMA Title NODOKĻA IETURĒTĀS SUMMAS<br />
2009.GADĀ NOVADA TERITORIĀLAJĀS VIENĪBĀS<br />
77%<br />
1%<br />
4%<br />
1%<br />
1% 2%<br />
3%<br />
1%<br />
1%<br />
9%<br />
Ogre<br />
Krapes pag.<br />
Ķeipenes pag.<br />
Lauberes pag.<br />
Madlienas pag.<br />
Mazozolu pag.<br />
Meņģeles pag.<br />
<strong>Ogres</strong>gala pag.<br />
Suntažu pag.<br />
Taurupes pag.<br />
NEKUSTAMĀ ĪPAŠUMA NODOKĻA IEŅĒMUMI NOVADA<br />
TERITORIĀLAJĀS VIENĪBĀS 2009. GADĀ. LVL<br />
LVL %<br />
Krapes pagasts 14 895 1,8<br />
Ķeipenes pagasts 16 858 2,0<br />
Lauberes pagasts 15 034 1,8<br />
Madlienas pagasts 31 056 3,7<br />
Mazozolu pagasts 11 939 1,4<br />
Meņģeles pagasts 12 886 1,5<br />
Ogre, <strong>Ogres</strong>gala pagasts 679 212 80,8<br />
Suntažu pagasts 37 930 4,5<br />
Taurupes pagasts 21 241 2,5<br />
KOPĀ 841 321 100<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 11
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
LAUKSAIMNIECĪBA<br />
Lauksaimniecības zemju<br />
īpatsvars pašvaldības teritorijā 35,7 %<br />
Kopējā lauksaimniecības zemju platība,<br />
tai skaitā aramzeme<br />
ilggadīgie stādījumi<br />
pļavas<br />
ganības<br />
35 305,4 ha<br />
23 304,7 ha<br />
515,3 ha<br />
3867,3 ha<br />
7618,1 ha<br />
Meliorēto lauksaimniecības zemju īpatsvars, 58,3 %<br />
platība<br />
16 112 ha<br />
Nozīmīgākās lauksaimniecības nozares:<br />
- graudkopība<br />
- dārzeņkopība<br />
- piena un gaļas lopkopība<br />
Galvenie lauksaimniecības statistiskie rādītāji 2009. gadā 8 :<br />
Graudkopība<br />
3659 ha<br />
Kartupeļu audzēšana<br />
184,3 ha<br />
Liellopu skaits 4531<br />
Bioloģisko saimniecību skaits, 96<br />
tai skaitā pārstrādes uzņēmumi 3<br />
Izveidota viena kooperatīvā sabiedrība „Mūsmāju dārzeņi”<br />
<strong>Ogres</strong> Document <strong>novada</strong> Title lauksaimniecības un mežsaimniecības<br />
uzņēmumi, kuras nodarbina vairāk kā 20 strādājošo 9<br />
Uzņēmums<br />
Strādājošo skaits<br />
SIA „Madliena 2” 81<br />
z/s „Kalnakraučas” 53<br />
z/s „Galiņi” 46<br />
z/s „Zvaigznītes” 36<br />
z/s „Ogre” 31<br />
SIA „Tilbe” 29<br />
TŪRISMS<br />
Galvenie tūrisma statistiskie rādītāji 2009.gadā<br />
Tūrisma objekti 41<br />
Viesnīcas 1<br />
Gultas vietu skaits viesnīcās 150<br />
Moteļu skaits 1<br />
Viesu mājas 4<br />
Kempingu skaits 2<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā darbojas <strong>Ogres</strong> Tūrisma un informācijas<br />
centrs (TIC)<br />
8 Saimniecības, kuras audzē graudaugu kultūras vairāk kā 20 ha platībā,<br />
kartupeļus vairāk kā 1 ha platībā<br />
9 Pēc 2008. gada datiem<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 12
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.4. INFRASTRUKTŪRA Document Title<br />
3. ilgtermiņa prioritāte - vidi saudzējoša infrastruktūra<br />
KOPĪGAIS NOVADAM<br />
+ Optimāls autoceļu ceļu tīkls, teritoriju šķērso valsts nozīmes un reģionālie autoceļi un dzelzceļa līnija<br />
+ Labs nodrošinājums ar IKT infrastruktūru<br />
+ Pieredze ES struktūrfondu apguvē<br />
+ Lielākajās apdzīvotajās vietās ir nodrošināts ielu apgaismojums<br />
− Slikts valsts un pašvaldību autoceļu stāvoklis<br />
− Nepietiekami droša vide gājējiem un velobraucējiem<br />
− Neapmierinoša sabiedriskā transporta kustības organizācija<br />
− Trūkst vienotas pieejas komunālo pakalpojumu sniegšanā<br />
− Nepietiekami izmantotas IT iespējas publiskajā un privātajā sektorā<br />
− Nepietiekami nodrošināta sadzīves notekūdeņu attīrīšana<br />
− Trūkst labiekārtotu peldvietu<br />
PILSĒTA<br />
+ Uzlabota satiksmes organizācija<br />
+ Rekonstruētas CSS un uzsākta ēku energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
+ ES fondu līdzekļu piesaistīšana ūdenssaimniecības<br />
sakārtošanai<br />
+ Ieviesta šķiroto atkritumu savākšanas sistēma<br />
+ Nodrošināta daudzdzīvokļu māju apsaimniekošana<br />
− Nepietiekams tiltu skaits pār <strong>Ogres</strong> upi<br />
− Atkarība no viena veida kurināmā – gāzes<br />
− Maz vietu atpūtai un rekreācijai<br />
ATŠĶIRĪGAIS NOVADĀ<br />
PAGASTU TERITORIJA<br />
+ Centralizētajās siltumapgādes sistēmās atjaunojamos<br />
kurināmos resursus<br />
+ Pašvaldības īpašumā vai valdījumā esošas zemes vienības,<br />
kas piemērotas atpūtas un rekreācijas objektu izveidei<br />
− Zema ceļu izmantošanas intensitāte<br />
− Slikts inženierkomunikāciju tehniskais stāvoklis<br />
− Atšķirīga sabiedrisko pakalpojumu tarifu aprēķināšanas<br />
metodika<br />
− Nepietiekama dzeramā ūdens kvalitāte<br />
− Vāji attīstīta atkritumu savākšana<br />
− Zema mājokļu kvalitāte<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 13
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
SATIKSMES INFRASTRUKTŪRA<br />
Document Title<br />
Autoceļi un ielas<br />
Galvenie autoceļi<br />
12 km<br />
Reģionālie autoceļi<br />
124,3 km<br />
Vietējie autoceļi<br />
189,6 km<br />
Pašvaldības autoceļi,<br />
703,2 km<br />
tai skaitā ar asfalta segumu<br />
15,3 km<br />
Ielu skaits pašvaldībā 284,<br />
no tām <strong>Ogres</strong> pilsētā 202<br />
Nozīmīgākie autoceļi<br />
A6 Rīga - Daugavpils - Krāslava - Baltkrievijas robeža (Paternieki)<br />
P4 Rīga - Ērgļi<br />
P5 Ulbroka - Ogre<br />
P32 Līgatne (Vidzemes šoseja) - Skrīveri<br />
P80 Tīnūži - Koknese (perspektīvā starptautiskās nozīmes E22)<br />
Izlietotie finanšu līdzekļi pašvaldības autoceļu/ielu<br />
uzturēšanai 2009. gadā<br />
Mērķdotācijas pašvaldību autoceļiem/ielām izlietojums 416 077 LVL<br />
Pašvaldības budžeta līdzekļi<br />
Automašīnu skaits 2009. gadā<br />
229 141 LVL<br />
Automašīnu skaits uz 1000 iedzīvotājiem 419<br />
<strong>Ogres</strong> novadā reģistrēto automašīnu skaits 16 377<br />
Dzelzceļš<br />
Dzelzceļa līnija Rīga - Daugavpils - Indra - valsts robeža 12 km<br />
Dzelzceļa stacijas novadā Jaunogre, Ogre, Pārogre, Ciemupe<br />
<strong>Ogres</strong> stacijai caurbraukošo pasažieru vilcienu<br />
sastāvu skaits diennaktī 2009. gadā 91<br />
<strong>Ogres</strong> stacijai caurbraukošo kravas vilcienu<br />
sastāvu skaits diennaktī 2009. gadā 56<br />
Pasažieru pārvadājumi pa dzelzceļu 2009. gadā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> stacijās iekāpušo pasažieru skaits 1 141 184<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> stacijās izkāpušo pasažieru skaits 1 091 245<br />
Sabiedriskais transports<br />
Autotransporta pasažieru pārvadājumu starp apdzīvotajām<br />
vietām pašvaldības teritorijā dinamika<br />
330000<br />
320000<br />
310000<br />
300000<br />
290000<br />
280000<br />
270000<br />
260000<br />
250000<br />
308957<br />
323516<br />
276407<br />
2007.gads 2008.gads 2009.gads<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā pārvadāto pasažieru skaits 2009.gadā 797 556<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 14
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
SAKARU KOMUNIKĀCIJAS UN INFORMATIZĀCIJA<br />
Fiksēto un mobilo sakaru pakalpojumu sniedzēji<br />
SIA „Lattelecom”,<br />
SIA „Latvijas Mobilais telefons”,<br />
SIA „Tele 2”,<br />
SIA „Bite Latvija”<br />
Mobilo sakaru tīkla pārklājums <strong>novada</strong> teritorijā 98 %<br />
Document Title<br />
SILTUMAPGĀDE<br />
Centralizēta siltumapgāde nodrošināta <strong>Ogres</strong> pilsētā, Ķeipenē,<br />
Lauberē, Madlienā, Meņģelē, Suntažos un Taurupē<br />
Centralizētā siltumapgāde nav pieejama <strong>Ogres</strong>galā, Krapē un<br />
Mazozolos<br />
Kopējais siltumtīklu garums <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
Patērētais siltumenerģijas daudzums gadā<br />
~ 25 km<br />
~ 100 000 MWh<br />
Pasta nodaļu skaits novadā 11<br />
Kopējais siltumtrašu garums pagastu teritorijā<br />
~ 7,4 km<br />
ENERĢĒTIKAS INFRASTRUKTŪRA<br />
Elektroenerģijas piegāde un sadale<br />
A/S „Sadales tīkls” pārziņā 20 kV un zemāka sprieguma<br />
elektropārvades līnijas<br />
A/S „Augstsprieguma tīkls” pārziņā 330 kV (37 km) un 110 kV<br />
(29 km) elektropārvades līnijas<br />
Koģenerācijas stacija<br />
Hidroelektrostacijas<br />
Elektroenerģijas ražošana<br />
SIA „Elektro bizness”, jauda 7,38 MW<br />
Vec<strong>ogres</strong> HES, jauda 180 kW<br />
<strong>Ogres</strong> HES, jauda 639 kW<br />
Novada teritoriju šķērso maģistrālais gāzes vads Daugavpils –<br />
Rīga 47 km garumā<br />
Alternatīvās siltumenerģijas (zemes siltuma) pansionāts „Madliena”<br />
izmantotāji 2009. gadā - Lauberes bērnunams<br />
ŪDENSAPGĀDE<br />
Ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzēji - p/a „Mālkalne”<br />
(<strong>Ogres</strong> pilsēta un <strong>Ogres</strong>gala pagasts), p/a „Rosme” (Suntažu<br />
pagasts), Lauberes pagasta pārvaldes struktūrvienība “Sarma”,<br />
Madlienas komunālo pakalpojumu iestāde „ABZA” un pagastu<br />
pārvaldes.<br />
Kopējais ūdens patēriņš diennaktī ~ 3,3 tūkst. m 3<br />
Pazeminātas ūdens nekaitīguma un kvalitātes prasības noteiktas<br />
12 ūdens ņemšanas vietām.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 15
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
NOTEKŪDEŅU SAVĀKŠANA UN ATTĪRĪŠANA<br />
Kopējais notekūdeņu attīrīšanas iekārtu skaits, 16<br />
tai skaitā bioloģiskās attīrīšanas iekārtas 11<br />
Notekūdeņu atbilstība normatīvo aktu prasībām 98 %<br />
Kopējais kanalizācijas tīklu garums <strong>Ogres</strong> pilsētā ~ 25,7 km<br />
Pakalpojuma saņēmēju skaits <strong>Ogres</strong> pilsētā ~ 69 %<br />
Kopējais kanalizācijas tīklu garums pagastu teritorijā ~ 22,7 km<br />
ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANA<br />
Saražotais atkritumu daudzums uz 1 iedzīvotāju gadā:<br />
pilsētā ~ 1,5 m 3<br />
pagastu teritorijā 0,85 m 3<br />
Kopējais saražoto atkritumu daudzums<br />
novadā gadā ~ 120 – 130 tūkst. m 3<br />
Atkritumu apsaimniekošanā iesaistīto mājsaimniecību<br />
daudzums (Ogre, <strong>Ogres</strong>gala pagasts, Meņģeles pagasts,<br />
Madlienas pagasts, Mazozolu pagasts, Lauberes pagasts) > 50 %<br />
VIDES KVALITĀTE<br />
Piesārņotās un potenciāli piesārņotās vietas<br />
Piesārņoto vietu skaits <strong>novada</strong> teritorijā 8<br />
Potenciāli piesārņoto vietu skaits <strong>novada</strong> teritorijā 32<br />
Virszemes ūdeņu kvalitāte<br />
− augsta kvalitāte - 2 upju ūdensobjekti<br />
− laba kvalitāte - 4 upju ūdensobjekti un 2 ezeru ūdensobjekti<br />
− vidēja kvalitāte - 2 upju ūdensobjekti<br />
− slikta kvalitāte - 1 upes ūdensobjekts (Daugava)<br />
− ļoti slikta kvalitāte - 1 ezera ūdensobjekts (Pečora ezers)<br />
Nozīmīgākie vides riski<br />
Plūdu riski<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta, <strong>Ogres</strong>gala pagasts<br />
Bīstamo kravu pārvadājumi autoceļš A6, dzelzceļa līnija<br />
Trokšņu piesārņojums<br />
<strong>Ogres</strong> pilsēta<br />
Atkritumu apsaimniekošanā iesaistīto mājsaimniecību<br />
daudzums (Krapes pagasts, Suntažu pagasts, Ķeipenes<br />
pagasts, Taurupes pagasts) < 50 %<br />
Rekultivētas 9 sadzīves atkritumu izgāztuves. Nav rekultivētas<br />
atkritumu izgāztuves „Pinkas” (Krapes pagasts) un „Lapsukalni”<br />
(Lauberes pagasts).<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 16
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.5. IZGLĪTĪBA UN SPORTS Document Title<br />
4. ilgtermiņa prioritāte - konkurētspējīga izglītība un sports<br />
KOPĪGAIS NOVADAM<br />
+ Plašs izglītības pakāpju nodrošinājums <strong>novada</strong> teritorijā<br />
+ Plašs vispārējās izglītības un profesionālās izglītības programmu piedāvājums<br />
+ Daudzveidīgas profesionālās ievirzes izglītības programmu un interešu izglītības programmu apguves iespējas<br />
+ Augsta un normatīvo aktu prasībām atbilstoša pedagogu profesionālā kvalifikācija<br />
+ ESF projektu līdzekļu pieejamība un projektu īstenošana <strong>novada</strong> izglītības iestādēs<br />
+ Laba izglītības iestāžu sadarbība ar citām pašvaldības institūcijām<br />
− Izglītojamo skaita samazinājums visās <strong>novada</strong> izglītības iestādēs<br />
− Nepietiekams speciālo izglītības programmu nodrošinājums vispārizglītojošās izglītības iestādēs<br />
− Finansējuma samazinājums izglītības iestāžu remontam, siltināšanai, kvalitatīvu mācību līdzekļu iegādei<br />
− Nepietiekams vai nepilnīgs izglītības iestāžu nodrošinājums ar sporta bāzēm (sporta laukumiem)<br />
− Neatbilstoša izglītības iestāžu pieejamība izglītojamajiem ar īpašām vajadzībām<br />
ATŠĶIRĪGAIS NOVADĀ<br />
OGRES PILSĒTA<br />
+ Mazākumtautību izglītības programmu pieejamība<br />
+ <strong>Ogres</strong> valsts ģimnāzija kā metodiskā atbalsta centrs<br />
+ Profesionālās izglītības pieejamība<br />
+ Plašas neformālās izglītības iespējas<br />
+ Plašs moderno tehnoloģiju pielietojums<br />
+ Samazinājusies rinda uz vietām pirmsskolas izglītības<br />
iestādēs<br />
− Liels vispārizglītojošu skolu klašu piepildījums<br />
− Nepilnīga infrastruktūra un materiāli tehniskais<br />
nodrošinājums izglītības programmu īstenošanai sportā<br />
PAGASTU TERITORIJA<br />
+ Plašākas individuālas pieejas iespējas mācību procesā<br />
+ Pēdējo gadu laikā uzlabots izglītības iestāžu tehniskais<br />
stāvoklis<br />
− Skolēnu nelielā skaita dēļ izveidotas apvienotās klases<br />
− Augstas izglītības iestāžu uzturēšanas izmaksas<br />
− Zemāka pedagogu darba samaksa<br />
− Samazinās pamatdarbā strādājošo pedagogu skaits<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 17
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
IZGLĪTĪBAS IESTĀŽU SKAITS NOVADA TERITORIJĀ<br />
2009. GADĀ<br />
Pirmsskolas izglītības iestādes 9<br />
Pamatizglītības iestādes 7<br />
Vispārējās vidējās izglītības iestādes 6<br />
Vakara vidusskola 1<br />
Speciālā izglītības iestāde 1<br />
Profesionālās ievirzes izglītības iestādes 5<br />
Profesionālās izglītības iestādes 2<br />
VISPĀRĒJĀ PAMATA UN VIDĒJĀ IZGLĪTĪBA<br />
Document Title<br />
Pedagogi<br />
Pedagogu skaits vispārizglītojošajās skolās, 401<br />
tai skaitā sievietes/ vīrieši 358/43<br />
Lielākās izglītības iestādes pēc izglītojamo skaita<br />
Izglītojamo skaits<br />
1. <strong>Ogres</strong> 1. vidusskola 816<br />
2. <strong>Ogres</strong> pamatskola 522<br />
3. Jaun<strong>ogres</strong> vidusskola 429<br />
Mazākās izglītības iestādes pēc izglītojamo skaita<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Kopējā izglītojamo skaita dinamika<br />
4952 4625 4408<br />
4195 4124<br />
2005. gads 2006. gads 2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Izglītojamo skaits<br />
Izglītojamo skaits<br />
1. Meņģeles pamatskola 51<br />
2. Mazozolu pamatskola 52<br />
3. Krapes pamatskola 58<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Valsts mērķdotācija uz 1 skolēnu gadā, LVL<br />
49,59<br />
53,2<br />
60,94<br />
42,98<br />
2006. 2007. 2008. 2009.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 18
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
PIRMSSKOLAS IZGLĪTĪBA<br />
Izglītojamo skaita dinamika pirmsskolas izglītības iestādēs<br />
Document PROFESIONĀLĀS Title IEVIRZES IZGLĪTĪBA<br />
Audzēkņu skaits izglītības iestādēs 2009. gadā<br />
1550<br />
1500<br />
1450<br />
1400<br />
1350<br />
1300<br />
1517<br />
1529<br />
1382 1380 1391<br />
2005.gads 2006.gads 2007.gads 2008.gads 2009.gads<br />
<strong>Ogres</strong> mūzikas skola 376<br />
Kārļa Kažociņa Madlienas mūzikas un mākslas skola 116<br />
<strong>Ogres</strong> mākslas skola 455<br />
<strong>Ogres</strong> basketbola skola 190<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta centrs 281<br />
Kopā 1418<br />
Pedagogu skaits kopā 84<br />
Izglītības programmu skaits kopā 30<br />
Izglītojamo skaits<br />
Pedagogu skaits kopā 199<br />
Izglītības programmu skaits kopā 14<br />
PROFESIONĀLĀ IZGLĪTĪBA<br />
Audzēkņu skaits izglītības iestādēs 2009. gadā<br />
<strong>Ogres</strong> Amatniecības vidusskola 494<br />
<strong>Ogres</strong> Profesionālā vidusskola 507<br />
<strong>Ogres</strong> Meža tehnikums 10 385<br />
Kopā 1386<br />
Pedagogu skaits kopā<br />
Izglītības programmu skaits kopā 24<br />
10 <strong>Ogres</strong> meža tehnikums juridiski atrodas Ikšķiles novadā<br />
Citi<br />
Žurnālistika<br />
Darbs ar jaunatni<br />
Sports<br />
Vides <strong>programma</strong><br />
Teātri<br />
Tehniskā jaunrade<br />
Lietišķā un vizuālā māksla<br />
Mūsdienu dejas<br />
Vokālie ansambļi, studijas<br />
Instrumentālisti<br />
Pūtēju orķestris<br />
Deju kolektīvi<br />
Kori<br />
INTEREŠU IZGLĪTĪBA<br />
1<br />
1<br />
2<br />
1<br />
3<br />
4<br />
4<br />
6<br />
Kopējais interešu izglītībā iesaistīto skolēnu skaits 2703<br />
2010. gada X Skolu jaunatnes dziesmu un<br />
deju svētku dalībnieki (32 kolektīvi) 708<br />
10<br />
12<br />
16<br />
0 5 10 15 20 25 30 35<br />
19<br />
21<br />
29<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 19
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
SPORTA INFRASTRUKTŪRA OGRES NOVADĀ<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta centrs ar futbola laukumu, vieglatlētikas<br />
sektoriem un skrejceļu, handbola laukumu un 2 volejbola<br />
laukumiem.<br />
- vispārējās fiziskās sagatavotības zāles 4<br />
- sporta spēļu zāles 7<br />
- kompleksie skolu sporta laukumi 10<br />
- trenažieru zāle 1<br />
- peldbaseini 2<br />
- smagatlētikas zāle 1<br />
- biljarda zāle 1<br />
- šautuve 1<br />
- tenisa korti 2<br />
- pludmales volejbola laukumi 4<br />
- mini golfa laukums 1<br />
- auto - moto trase 1<br />
- kalnu slēpošanas trases 2<br />
- ledus halle (Ikšķiles <strong>novada</strong> teritorijā) 1<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības finansējums sporta pasākumiem<br />
no 2006. līdz 2010. gadam, LVL<br />
30000<br />
25000<br />
20000<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
0<br />
7045<br />
11150<br />
17510 17510<br />
28261<br />
2006.gads 2007.gads 2008.gads 2009.gads 2010.gads<br />
LVL<br />
Document Title<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības finansējums sporta komandām,<br />
klubiem no 2007. līdz 2010. gadam, LVL<br />
60000<br />
50000<br />
40000<br />
30000<br />
20000<br />
10000<br />
0<br />
7805 8060<br />
21170<br />
54020<br />
2007.gads 2008.gads 2009.gads 2010.gads<br />
Nozīmīgākās sporta sacensības novadā<br />
- EBL jaunatnes basketbola sacensības<br />
- frisbija turnīrs „Rīgas rudens”<br />
- karatē sacensības „<strong>Ogres</strong> kauss”<br />
- orientēšanās stafetes „Daugavas kauss”<br />
- J. Daliņa piemiņas sacensības soļošanā<br />
- taekwondo sacensības<br />
Galvenie statistiskie rādītāji 2009. gadā<br />
Treneri 19<br />
Sporta skolotāji 27<br />
Sporta sacensību skaits 36<br />
Sporta sacensību dalībnieku skaits 3382<br />
LVL<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 20
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1.6. KULTŪRVIDE<br />
5. ilgtermiņa prioritāte - kvalitatīva un pieejama kultūrvide<br />
KOPĪGAIS NOVADAM<br />
+ Plaša un daudzpusīga kultūras infrastruktūra<br />
+ Nodrošinājums ar kvalificētiem un ilggadīgiem speciālistiem<br />
+ Iespēja apgūt profesionālās ievirzes izglītības <strong>programma</strong>s mūzikā un mākslā<br />
+ Augsta mākslinieciskās pašdarbības kolektīvu darba kvalitāte un aktīva dalība dažāda mēroga pasākumos<br />
+ Iedzīvotājiem nodrošināti mobilās bibliotēkas pakalpojumi (vienīgais šāda veida pakalpojums valstī)<br />
+ Stabils kultūras pasākumu apmeklētāju loks<br />
− Vāja savstarpējā kultūras iestāžu sadarbība, nepietiekama kultūras aktivitāšu popularizēšana<br />
− Nepietiekama platība un apmeklētāju vietu skaits lielu pasākumu organizēšanai, tai skaitā brīvdabā<br />
− Nepietiekams finansējums kultūras infrastruktūras sakārtošanai, augstas kultūras objektu uzturēšanas izmaksas<br />
− Nav pasākumu, kas veicina <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> atpazīstamību reģionā un valstī<br />
− Samazinās mākslinieciskajā pašdarbībā iesaistīto cilvēku skaits<br />
ATŠĶIRĪGAIS NOVADĀ<br />
OGRES PILSĒTA<br />
+ Izstrādāti tehniskie projekti muzeja ēkas būvniecībai un<br />
centrālās bibliotēkas rekonstrukcijai<br />
+ <strong>Ogres</strong> centrālā bibliotēka ir akreditēta reģiona galvenā<br />
bibliotēka un Eiropas Savienības informācijas punkts<br />
+ Pilsētā atrodas vienīgais novadā akreditētais muzejs<br />
+ Plašs un daudzpusīgs kultūras pasākumu piedāvājums<br />
− Privātīpašumā esošā brīvdabas estrāde netiek izmantota<br />
atbilstoši sabiedrības interesēm<br />
− Nepietiekamā telpu platība kavē kultūras iestāžu attīstību<br />
PAGASTU TERITORIJA<br />
+ Pēdējos trīs gados būtiski uzlabots kultūras iestāžu tehniskais<br />
stāvoklis<br />
+ Stabilas kultūras tradīcijas un iedzīvotāju aktivitāte<br />
− Kvalificētu un jaunu speciālistu trūkums<br />
− Būtiskas atšķirības kultūras finansējumā uz vienu iedzīvotāju<br />
un iestāžu uzturēšanā starp pagastiem<br />
− Iedzīvotājiem reti pieejami pasākumi ar profesionālu<br />
kolektīvu un mākslinieku piedalīšanos<br />
− Nepietiekama kultūras un tautas namu telpu noslodze<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 21
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
KULTŪRVĒSTURISKAIS MANTOJUMS<br />
Document Title<br />
BIBLIOTĒKAS<br />
Valsts nozīmes kultūras pieminekļu skaits 31<br />
Vietējas nozīmes kultūras pieminekļu skaits 90<br />
Pašvaldības noteiktās kultūras pieminekļu kompleksās<br />
aizsargjoslas:<br />
1) <strong>Ogres</strong> parka vasarnīcu kolonijas apbūves zona;<br />
2) <strong>Ogres</strong> centra 20. un 30.-to gadu apbūves zona;<br />
3) Jaun<strong>ogres</strong> vasarnīcu apbūves zona.<br />
OGRES VĒSTURES UN MĀKSLAS MUZEJS<br />
<strong>Ogres</strong> Vēstures un mākslas muzejs - vienīgais akreditētais<br />
muzejs, kas atrodas <strong>Ogres</strong> pilsētā.<br />
2009. gada statistiskie rādītāji<br />
Krājuma priekšmetu kopējais skaits 39 438<br />
No jauna pieņemti priekšmeti 1017<br />
Apmeklētāju skaits 5398<br />
Darbinieku skaits 10<br />
Piešķirtie budžeta līdzekļi, LVL 111 130<br />
NOVADPĒTNIECĪBAS IZPĒTES OBJEKTI NOVADĀ<br />
− Latvijas Gaidu un skautu centrālās organizācijas muzejs Ogrē<br />
− Novadpētniecības kolekcija „Bet tā bija” Madlienas pagastā<br />
− Novadpētniecības istaba Taurupē<br />
− Sergeja Eizenšteina komunikāciju centrs Ķeipenē<br />
− Sudrabu Edžus memoriālā māja „Siliņi” Meņģelē<br />
− Vilhelma Purvīša dzimtās mājas „Vecjauži” Taurupes pagastā<br />
<strong>Ogres</strong> novadā darbojas 11 akreditētas publiskās bibliotēkas,<br />
no tām <strong>Ogres</strong> centrālā bibliotēka ir reģiona galvenā bibliotēka,<br />
pārējās – vietējas nozīmes bibliotēkas.<br />
2009. gada kopējie statistiskie rādītāji<br />
Lasītāju skaits 8700<br />
Apmeklētāju skaits 134 410<br />
Izsniegumu skaits 337 193<br />
Krājumu skaits 85 090<br />
Grāmatu skaits 147 486<br />
Lasītāju vietas 401<br />
Datoru skaits 118<br />
Izlietoti budžeta līdzekļi, LVL 319 322<br />
Finansējuma izlietojums krājumu iegādei 2009. gadā, LVL<br />
<strong>Ogres</strong> Centrālā bibliotēka<br />
Taurupes bibliotēka<br />
Suntažu bibliotēka<br />
<strong>Ogres</strong>gala bibliotēka<br />
Meņģeles bibliotēka<br />
Mazozolu bibliotēka<br />
Madlienas bibliotēka<br />
Lauberes bibliotēka<br />
Ķeipenes bibliotēka<br />
Krapes bibliotēka<br />
Ciemupes bibliotēka<br />
0 2 4 6 8<br />
uz 1 iedzīvotāju 1 lasītāju<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 22
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
NEMATERIĀLAIS KULTŪRAS MANTOJUMS<br />
Kultūras centrs, kultūras nami un tautas nami<br />
Novada teritorijā darbojas:<br />
- pašvaldības aģentūra „<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras centrs” un<br />
tās struktūrvienības – <strong>Ogres</strong>gala tautas nams un Ciemupes<br />
tautas nams;<br />
- pagastu pārvalžu struktūrvienības - Krapes tautas nams,<br />
Ķeipenes tautas nams, Lauberes kultūras nams, Madlienas<br />
kultūras nams, Mazozolu tautas nams, Meņģeles tautas<br />
nams, Suntažu kultūras nams un Taurupes kultūras nams<br />
Amatiermākslas kolektīvu sadalījums pa darbības jomām<br />
Pārējie kolektīvi<br />
Vokālie ansambļi<br />
Ritma deju grupas<br />
Vokāli instrumentālie ansambļi<br />
Tēlotājmākslas kolektīvi<br />
Lietišķās mākslas kolektīvi<br />
Folkloras kopas<br />
Drāmas kolektīvi<br />
Pūtēju orķestri<br />
Tautas deju kolektīvi<br />
Kori<br />
1<br />
2<br />
2<br />
3<br />
3<br />
7<br />
8<br />
8<br />
13<br />
15<br />
18<br />
0 5 10 15 20<br />
Document Title<br />
Amatiermākslas kolektīvu dalība XXIV Vispārējos Latviešu<br />
Dziesmu un XIV deju svētkos<br />
Deju kolektīvi 15<br />
Kori 8<br />
Pūtēju orķestri 2<br />
Vokālie ansambļi 2<br />
Lietišķās mākslas studija 1<br />
Kolektīvu skaits dalībnieku skaits<br />
<strong>Ogres</strong> kultūras centrs 13 385<br />
Suntažu kultūras nams 6 152<br />
Madlienas kultūras nams 6 121<br />
Lauberes kultūras nams 3 41<br />
Ķeipenes tautas nams 1 16<br />
KOPĀ 28<br />
Kopējie statistiskie rādītāji par amatiermākslas kolektīviem<br />
Amatiermākslas kolektīvu skaits 81<br />
Amatiermākslas kolektīvu dalībnieku skaits 1728<br />
Maksas kolektīvu un to dalībnieku skaits 16/503<br />
Bērnu kolektīvu skaits 19<br />
Bērnu kolektīvu dalībnieku skaits 687<br />
Bērnu maksas kolektīvu un to dalībnieku skaits 10/430<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 23
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Kopējais kolektīvu skaits pilsētas un pagastu kultūras<br />
institūcijās (amatiermākslas kolektīvi un interešu grupas,<br />
pulciņi)<br />
Kolektīvu skaits <strong>Ogres</strong> kultūras centrā 32<br />
Document Kopējais Title kolektīvu dalībnieku skaits<br />
(amatiermākslas kolektīvi un interešu grupas, pulciņi)<br />
pilsētas un pagastu kultūras institūcijās<br />
Kopējais dalībnieku skaits <strong>Ogres</strong> kultūras centrā 970<br />
Taurupes tautas nams<br />
Suntažu kultūras nams<br />
<strong>Ogres</strong>gala tautas nams<br />
Meņģeles tautas nams<br />
Mazozolu tautas nams<br />
Madlienas kultūras nams<br />
Lauberes tautas nams<br />
Ķeipenes tautas nams<br />
Krapes tautas nams<br />
Ciemupes tautas nams<br />
1<br />
1<br />
3<br />
4<br />
6<br />
7<br />
8<br />
8<br />
10<br />
10<br />
Taurupes tautas nams<br />
Suntažu kultūras nams<br />
<strong>Ogres</strong>gala tautas nams<br />
Meņģeles tautas nams<br />
Mazozolu tautas nams<br />
Madlienas kultūras nams<br />
Lauberes tautas nams<br />
Ķeipenes tautas nams<br />
Krapes tautas nams<br />
Ciemupes tautas nams<br />
28<br />
10<br />
33<br />
14<br />
71<br />
77<br />
104<br />
158<br />
160<br />
211<br />
Tradicionālie pasākumi<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas svētki<br />
Mūzikas svētki Ogrē<br />
Pūtēju orķestru festivāls „Brīze” Ogrē<br />
Suntažu pagasta dziesmu svētki<br />
„Sadancis” un „Madlienas balsis” Madlienā<br />
Ražas svētki Meņģelē<br />
Pagastu svētki (Suntaži, Madliena. Ķeipene)<br />
Gadskārtu un ieražu svētki pilsētā un pagastos<br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
0 50 100 150 200 250<br />
2009. gada kopējie statistiskie rādītāji<br />
(kultūras centrs, tautas un kultūras nami)<br />
Strādājošo skaits, 135<br />
tai skaitā vadītāji 12<br />
speciālisti 68<br />
pārējie darbinieki 55<br />
Kopējie ieņēmumi, LVL 1 089 465<br />
Kopējie izdevumi, LVL 1 082 294<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 24
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1.7. VESELĪBA UN SOCIĀLĀ APRŪPE<br />
6. ilgtermiņa prioritāte - veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrība<br />
KOPĪGAIS NOVADAM<br />
+ Nodrošināta sociālā palīdzība un pieejami sociālie pakalpojumi<br />
+ Nodrošināti ilgstošās aprūpes pakalpojumi<br />
+ Laba sadarbība ar vietējām un ārvalstu nevalstiskajām organizācijām u.c. institūcijām<br />
+ Pašvaldības budžeta veidošanā sociālais budžets ir viena no prioritātēm<br />
+ Pieejami stacionārie un veselības aprūpes pakalpojumi<br />
− Nepietiekama sociālā infrastruktūra, piemērotu un pielāgotu telpu trūkums sociālo pakalpojumu sniegšanai, pieejamībai un pakalpojumu attīstīšanai<br />
− Vāja savstarpējā sociālo iestāžu sadarbība<br />
− Atšķirīga sociālā palīdzība un sociālie pakalpojumi pagastos un pilsētā, neskatoties uz vienotiem saistošiem noteikumiem<br />
− Nepietiekami nodrošināta publiski pieejamā informācija par sociālo palīdzību un sociālajiem pakalpojumiem<br />
− Nepietiekama IKT tehnoloģiju izmantošana<br />
− Sociālās palīdzības saņēmēju skaita pieaugums<br />
− Ievērojams pabalstos izmaksāto finanšu līdzekļu pieaugums<br />
ATŠĶIRĪGAIS NOVADĀ<br />
OGRES PILSĒTA<br />
+ Attīstīti alternatīvās sociālās aprūpes pakalpojumi bērniem un<br />
ģimenēm<br />
+ Nodrošinājums ar atbilstošas kvalifikācijas speciālistiem<br />
+ Daudzpusīgs veselības pakalpojumu piedāvājums<br />
− Nepietiekami daudzveidīgi sociālie pakalpojumi pieaugušajiem<br />
− Nepietiekams nodrošinājums ar telpām<br />
PAGASTU TERITORIJA<br />
+ Speciālisti pārzina un pazīst pagasta iedzīvotājus<br />
+ Nodrošināta sociālā pakalpojuma aprūpe mājās pieejamība<br />
− Nevienmērīgs kvalificētu speciālistu nodrošinājums un to trūkums<br />
− Būtiskas atšķirības pamatbudžeta izdevumos sociālajai aizsardzībai<br />
uz vienu iedzīvotāju gadā līdz ATR pabeigšanai<br />
− Vāji nodrošināta pakalpojumu pieejamība tuvāk klientu dzīvesvietai<br />
− Nepilnīgi nodrošināta primārā veselības aprūpe<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 25
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
IZMAKSĀTO SOCIĀLO PABALSTU DINAMIKA OGRES PILSĒTĀ UN<br />
OGRESGALA PAGASTĀ, LVL<br />
1200000<br />
1000000<br />
800000<br />
600000<br />
400000<br />
200000<br />
0<br />
541796<br />
656581<br />
958567<br />
2008. gads 2009. gads 2010. gads*<br />
Document Title<br />
IZMAKSĀTO SOCIĀLO PABALSTU DINAMIKA PAGASTOS, LVL<br />
Taurupes pagasts<br />
Suntažu pagasts<br />
Meņģeles pagasts<br />
2010.gads*<br />
Mazozolu pagasts<br />
2009.gads<br />
Madlienas pagasts<br />
2008.gads<br />
Lauberes pagasts<br />
Ķeipenes pagasts<br />
Krapes pagasts<br />
0 20000 40000 60000 80000<br />
*2010. gada plāns ar grozījumiem līdz 01.09.2010.<br />
OGRES RAJONA SLIMNĪCAS SNIEGTO PAKALPOJUMU DINAMIKA<br />
60000<br />
53716<br />
53355<br />
44801<br />
40000<br />
20000<br />
7880 7722 6482<br />
0<br />
2007. gads 2008. gads 2009. gads<br />
Pacientu skaits stacionārā Ambulatoro apmeklējumu skaits<br />
GALVENIE STATISTISKIE RĀDĪTĀJI 2009. GADĀ<br />
Sociālajos pabalstos izmaksātie finanšu līdzekļi, LVL 725 676<br />
Sociālo palīdzību saņēmušo personu skaits 6250<br />
Sociālajai aizsardzībai izlietotie līdzekļi uz 1 iedz.; LVL 52,4<br />
Pansionātu „Madliena” un „Ogre” iemītnieku skaits 76/89<br />
Ārstu/ ārstniecības personu skaits <strong>Ogres</strong> rajona slimnīcā 46/147<br />
Ģimenes ārstu prakšu skaits 28<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 26
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.8. DABA<br />
Document Title<br />
7. ilgtermiņa prioritāte. ATBILDĪGA DABAS APSAIMNIEKOŠANA<br />
KOPĪGAIS NOVADAM<br />
+ Dabas teritoriju izdevīga atrašanās vieta Pierīgas reģiona un valsts mērogā, citos novados esošo dabas objektu tuvums<br />
+ Ievērojami dzeramā ūdens resursi, kas pilnībā nodrošina iedzīvotāju un ražošanas vajadzības ilgā perspektīvā<br />
+ Liela bioloģiskā daudzveidība, procentuāli daudz īpaši aizsargājamo dabas teritoriju<br />
+ Kopumā labi ģeotehniskie apstākļi<br />
+ Privātās iniciatīvas dabas teritoriju sakopšanā un veidošanā<br />
− Nepietiekama informācija par vides daudzveidību un tās pieejamību<br />
− Maz detāli izpētītu derīgo izrakteņu atradņu<br />
− Neizmantoti minerālo ūdeņu resursi<br />
− Maz ūdenstilpju un ūdensteču, kas piemērotas rekreācijai<br />
− Nepietiekami pašvaldības finanšu resursi vides pasākumu realizēšanā<br />
NOZĪMĪGĀKĀS DABAS VĒRTĪBAS<br />
FIZIOĢEOGRĀFISKIE RAJONI UN APVIDI<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novads</strong> atrodas Austrumeiropas līdzenuma rietumu daļā,<br />
divos fizioģeogrāfiskajos rajonos - Viduslatvijas zemienē un<br />
Vidzemes augstienē (1. pielikums). Viduslatvijas zemienē<br />
<strong>novada</strong> teritorijā ir Lejasdaugavas senlejas un Viduslatvijas<br />
nolaidenuma dabas apvidi, bet Vidzemes augstienē - Piebalgas<br />
pauguraines un Augš<strong>ogres</strong> pazeminājuma dabas apvidi.<br />
VIRSZEMES ŪDEŅI<br />
Lielākie ezeri Lobes jeb Viskāļu ezers (5,2 km 2 )<br />
Pečoru ezers (1,03 km 2 )<br />
Plaužu ezers (0.96 km 2 )<br />
Nozīmīgākās upes - Ogre, Daugava, Līčupe, Abza, Aviekste<br />
Upju tīkla blīvums<br />
Z un ZA daļā ap 0,7 km/km 2<br />
R daļā ap 0,5 km/km 2<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 27
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
ĢEOTEHNISKIE APSTĀKĻI<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritorijā ir samērā labvēlīgi inženierģeoloģiskie<br />
apstākļi dažāda veida būvobjektu celtniecībai, izņemot Daugavas<br />
ieleju, purvu masīvus, pārpurvotos zemes gabalus, kā arī<br />
teritorijas, kurās iežu augšējo kompleksu veido ledāja kušanas<br />
ezera mālainie nogulumi.<br />
DERĪGIE IZRAKTEŅI<br />
Kūdras atradnes, kas lielākas par 100 ha, - Žļaugu, Ozolēnu,<br />
Pečora, Gulbju, Vērenes, Sivenīcas, Lielā Sūces, Čulu un<br />
Saulrietu atradne<br />
Kastrānes ķieģeļmālu atradne<br />
Dolomīta atradne „Ķilupe”<br />
Būvsmilts atradnes – „Madliena”, „Zādzene I”, „Zādzene II”<br />
Sapropeļa atradnes – Lobes un Pečora ezeri<br />
Ārstnieciskie minerālie bromūdeņi – urbums „RM - 6 Ogre”<br />
MEŽI UN PURVI<br />
Meža zemju īpatsvars pašvaldības teritorijā 52,5 %<br />
Purva zemju īpatsvars 2,1 %<br />
Kopējā meža zemju platība,<br />
52 105, 5 ha<br />
tai skaitā meži<br />
49 217, 5 ha<br />
purvi<br />
1698,1 ha<br />
pārējās zemes<br />
1189,9 ha<br />
Biežāk sastopamie mežu tipi vēris, sils, damaksnis<br />
Document Title KLIMATISKIE APSTĀKĻI<br />
Vidējā gaisa temperatūra janvārī<br />
R daļā<br />
A daļā<br />
Vidējā gaisa temperatūra jūlijā<br />
R daļā<br />
A daļā<br />
Vidējais nokrišņu daudzums gadā<br />
R daļā<br />
A daļā<br />
Vidējais sniega kārtas biezums<br />
R daļā<br />
A daļā<br />
AIZSARGĀJAMĀS DABAS TERITORIJAS<br />
„NATURA 2000” teritorijas:<br />
1) <strong>Ogres</strong> Zilie kalni;<br />
2) <strong>Ogres</strong> ieleja;<br />
3) Vērenes vīksnu un gobu audze;<br />
4) Vērenes purvi;<br />
5) Lielie Kangari.<br />
- 5,9 0 C<br />
- 7,2 0 C<br />
17,2 0 C<br />
16,4 0 C<br />
609 mm<br />
883 mm<br />
10 – 30 cm<br />
40 – 60 cm<br />
Ģeoloģiskie objekti – <strong>Ogres</strong> dolomītu krauja, Līčupes atsegums<br />
Alejas – Vērenes muižas aleja un Vatrānes aleja<br />
Dendroloģiskais stādījums – Ķeipenes parks<br />
Vairāk nekā 20 mikroliegumu<br />
Izplatītākās koku sugas<br />
priede, bērzs, egle, apse,<br />
baltalksnis, melnalksnis<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 28
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
2. ATTĪSTĪBAS STRATĒĢIJA <strong>2011.</strong>-<strong>2017</strong>.GADAM<br />
2.1. 1. ILGTERMIŅA PRIORITĀTE - EFEKTĪVA UN MODERNA PĀRVALDE<br />
Vidēja<br />
termiņa<br />
prioritātes<br />
(VTP)<br />
1. VTP<br />
Optimāla<br />
pārvalde<br />
Rīcības<br />
virzieni (RV)<br />
1.1. RV<br />
Pārvaldes<br />
sistēmas<br />
pilnveidošana<br />
1.2. RV<br />
Nodrošinājums<br />
ar augstas<br />
kvalifikācijas<br />
speciālistiem<br />
1.3. RV<br />
Sadarbība ar<br />
citām<br />
institūcijām<br />
1.4. RV<br />
Sabiedriskā<br />
Uzdevumi<br />
1.1.1. Pilnveidot pašvaldības pārvaldes<br />
struktūru<br />
1.1.2. Uzlabot finanšu vadības sistēmu<br />
1.1.3. Izveidot vienotu personāla vadības<br />
sistēmu<br />
1.2.1. Sistemātiski paaugstināt pašvaldības<br />
darbinieku kvalifikāciju un profesionalitāti<br />
1.3.1. Aktīvi piedalīties vienotas reģiona un<br />
valsts pašvaldību attīstības politikas izstrādē<br />
un īstenošanā<br />
1.3.2. Attīstīt sadarbību ar Latvijas un citu<br />
valstu pašvaldībām<br />
1.4.1. Veikt pasākumus sabiedriskās kārtības<br />
un drošības uzlabošanā<br />
Rezultāts<br />
Efektīvs pašvaldības administratīvo<br />
resursu izmantojums<br />
Ieviesta vienota budžeta plānošanas<br />
sistēma visās iestādēs un struktūrvienībās<br />
Sakārtots personāla plānošanas un vadības<br />
process<br />
Apmācīti un kvalificēti pašvaldības<br />
speciālisti<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> interešu pārstāvība dažādu<br />
plānošanas dokumentu un normatīvo aktu<br />
izstrādē un ieviešanā<br />
Aktīva pašvaldības dalība noslēgto<br />
sadarbības līgumu ietvaros un jaunu<br />
kontaktu veidošana<br />
Plānotais rezultāta<br />
sasniegšanas laika posms<br />
3 gadu<br />
laikā<br />
7 gadu<br />
laikā<br />
Pastāvīgi<br />
Paaugstināta sabiedriskā kārtība novadā X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 29
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
kārtība un<br />
drošība<br />
1.4.2. Uzlabot pašvaldības policijas materiāli<br />
tehnisko bāzi<br />
Document Title<br />
Nodrošināta pašvaldības policijas darbam<br />
atbilstoša materiāli tehniskā bāze<br />
X<br />
2. VTP<br />
E-pārvalde<br />
2.1. RV<br />
E-pārvaldes<br />
sistēmas<br />
ieviešana<br />
2.1.1. Izveidot vienotu pašvaldības<br />
komunikāciju un informācijas sistēmu<br />
2.1.2. Iekļauties vienotā valsts e- pārvaldes<br />
sistēmā<br />
Izveidota vienota pašvaldības informācijas<br />
un komunikāciju sistēma<br />
Iedzīvotājiem un pašvaldības darbiniekiem<br />
pieejama vienota informācijas sistēma<br />
X<br />
X<br />
3. VTP<br />
Sabiedrības<br />
līdzdalība<br />
pārvaldes<br />
procesos<br />
2.2. RV<br />
E-<br />
pakalpojumu<br />
pieejamība<br />
sabiedrībai<br />
3.1. RV<br />
Iedzīvotāju<br />
iesaistīšana<br />
pašvaldības<br />
attīstības<br />
jautājumu<br />
risināšanā<br />
2.2.1. Aktivizēt iedzīvotājus izmantot<br />
pašvaldības e-pakalpojumus<br />
2.2.2. Paplašināt informācijas par pašvaldību<br />
pieejamību plašam sabiedrības lokam<br />
3.1.1. Sekmēt pilsonisko izglītību un<br />
iedzīvotāju līdzdalību sabiedriskajos procesos<br />
3.1.2. Izmantot IKT interaktīvās iespējas<br />
iedzīvotāju un pašvaldības komunikācijā<br />
3.1.3. Veicināt dialogu starp pašvaldību, NVO<br />
un interešu grupām<br />
Iedzīvotāji aktīvi izmanto pašvaldības e-<br />
pakalpojumus<br />
Nodrošināta pamatinformācijas par<br />
pašvaldību pieejamība vismaz divās<br />
svešvalodās<br />
Sabiedrības līdzdalība lēmumu<br />
pieņemšanas un sagatavošanas procesā,<br />
teritorijas attīstības jautājumu risināšanā<br />
Uzlabota iedzīvotāju un pašvaldības<br />
komunikācija<br />
Ieviesta informācijas apmaiņas sistēma<br />
starp pašvaldību un sabiedrību, nodrošināta<br />
sabiedrības līdzdalība teritorijas attīstībā<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 30
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
2.2. 2. ILGTERMIŅA PRIORITĀTE - DAUDZVEIDĪGA UN INOVATĪVA EKONOMIKA<br />
Vidēja termiņa<br />
prioritātes<br />
(VTP)<br />
1. VTP<br />
Uzņēmējdarbību<br />
atbalstoša<br />
pašvaldība<br />
Rīcības virzieni<br />
(RV)<br />
1.1. RV<br />
Uzņēmējdarbības<br />
atbalsta sistēmas<br />
pilnveidošana<br />
Uzdevumi<br />
1.1.1. Pilnveidot <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
uzņēmējdarbības attīstības atbalsta<br />
sistēmu<br />
1.1.2. Izstrādāt efektīvu nodokļu atlaižu<br />
sistēmu uzņēmējdarbības veicināšanai<br />
1.1.3. Uzlabot pašvaldības un uzņēmēju<br />
savstarpējo komunikāciju un sadarbību<br />
1.1.4. Attīstīt privāto un publisko<br />
partnerību (PPP)<br />
1.1.5. Iesaistīt uzņēmējus pašvaldības<br />
lēmumu sagatavošanas un<br />
pieņemšanas procesā<br />
Rezultāts<br />
Izstrādāta uzņēmējdarbības attīstības<br />
atbalsta sistēma<br />
Izdoti pašvaldības saistošie noteikumi<br />
par nodokļu atvieglojumiem<br />
Nodrošināta operatīva informācijas<br />
apmaiņa starp pašvaldību un<br />
uzņēmējiem, noorganizēti kopīgi<br />
pasākumi<br />
Plānotais rezultāta<br />
sasniegšanas laika posms<br />
3 gadu<br />
laikā<br />
X<br />
X<br />
7 gadu<br />
laikā<br />
Pastāvīgi<br />
Realizēti PPP projekti X<br />
Uzņēmēju līdzdalība lēmumu<br />
pieņemšanas un sagatavošanas procesā<br />
X<br />
X<br />
1.2. RV<br />
Nodrošinājums<br />
ar augstas<br />
kvalifikācijas<br />
speciālistiem<br />
1.3. RV<br />
Sadarbība ar<br />
1.1.5. Veikt padziļinātu <strong>novada</strong><br />
tūrisma attīstības iespēju izpēti<br />
1.2.1. Sniegt palīdzību uzņēmējiem<br />
darbinieku kvalifikācijas paaugstināšanā<br />
1.2.2. Sekmēt jauniešu iekļaušanos darba<br />
tirgū<br />
1.3.1. Popularizēt novadā saražoto<br />
produkciju un sniegtos pakalpojumus<br />
Jaunu tūrisma produktu piedāvājums<br />
novadā<br />
Nodrošināts pašvaldības atbalsts<br />
izglītojošu pasākumu organizēšanā<br />
Jauniešu bezdarba samazināšanās X<br />
Sadarbībā ar uzņēmējiem un atbalsta<br />
organizācijām izveidots pasākumu plāns<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 31
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2. VTP<br />
Ekonomisko<br />
attīstību<br />
veicinoša<br />
infrastruktūra<br />
3. VTP<br />
Atbalsts<br />
ražošanas un<br />
pakalpojumu<br />
attīstībai<br />
citām<br />
institūcijām<br />
2.1. RV<br />
Infrastruktūras<br />
uzlabošana<br />
3.1. RV<br />
Investīciju<br />
piesaiste<br />
uzņēmējdarbības<br />
attīstībai<br />
3.2. RV<br />
Ražošanas un<br />
pakalpojumu<br />
attīstība<br />
1.3.2. Iesaistīties valsts un reģionāla<br />
mēroga uzņēmējdarbības attīstības<br />
politikas plānošanā<br />
2.1.1. Uzlabot uzņēmumu sasniedzamību<br />
un ražošanas teritoriju attīstību<br />
2.1.2. Panākt augstas vides kvalitātes<br />
nodrošināšanu ražošanas un pakalpojumu<br />
sniegšanas zonās<br />
3.1.1. Veicināt sadarbību ar LIAA,<br />
vēstniecībām un potenciālajiem<br />
investoriem investīciju piesaistē<br />
3.1.2. Atbalstīt jaunu uzņēmumu<br />
veidošanos<br />
3.2.1. Veicināt zinātnieku un<br />
uzņēmumu sadarbību pētniecības<br />
jomā<br />
3.2.2. Atbalstīt novadā esošo<br />
ražošanas un pakalpojumu<br />
uzņēmumu attīstību<br />
3.2.3. Attīstīt lauksaimniecības<br />
nozaru attīstību<br />
3.2.4. Attīstīt derīgo izrakteņu ieguves<br />
nozares attīstību<br />
Document Title<br />
Aktīva sadarbība ar valsts un reģiona<br />
institūcijām<br />
Sakārtoti ražošanas attīstībai nozīmīgi<br />
pašvaldības ceļi un ielas<br />
Augsti vides kvalitātes rādītāji X<br />
Sadarbības rezultātā palielinājies<br />
investīciju apjoms uzņēmējdarbībā<br />
Atbalsts jaunu uzņēmumu darbības<br />
uzsākšanai<br />
Uz zināšanām balstītas ekonomikas<br />
attīstība<br />
Stabils un pieaugošs nodarbināto<br />
skaits<br />
Lauksaimniecības un<br />
mežsaimniecības nozaru uzņēmumu<br />
tālāka specializācija un ražošanas<br />
dažādošana<br />
Palielinājies derīgo izrakteņu ieguves<br />
apjoms<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 32
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
4. VTP<br />
Informēta<br />
sabiedrība par<br />
<strong>novada</strong><br />
ekonomiku<br />
3.3. RV<br />
Mērķtiecīga<br />
tūrisma<br />
piedāvājuma<br />
veidošana<br />
4.1. RV<br />
Iedzīvotāju<br />
iesaistīšana<br />
ekonomiskās<br />
izglītības<br />
pilnveidošanā un<br />
sabiedriskajās<br />
aktivitātēs<br />
3.3.1. Uzlabot tūrisma pakalpojumu<br />
pieejamību un kvalitāti <strong>Ogres</strong> novadā<br />
4.1.1. Attīstīt ekonomiskās izglītības<br />
procesus<br />
4.1.2. Veikt regulārus informatīvos<br />
pasākumus par ekonomikas attīstību<br />
novadā<br />
Document Title<br />
Tūrisma objektu apmeklētāju skaita<br />
pieaugums<br />
Noorganizēti kursi, semināri utml.<br />
pasākumi<br />
Informēta sabiedrība par ekonomiskās<br />
attīstības procesiem novadā<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 33
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
2.3. 3. ILGTERMIŅA PRIORITĀTE - VIDI SAUDZĒJOŠA INFRASTRUKTŪRA<br />
Vidēja termiņa<br />
prioritātes<br />
(VTP)<br />
1. VTP<br />
Efektīva<br />
infrastruktūras<br />
pārvalde<br />
Rīcības virzieni<br />
(RV)<br />
1.1. RV<br />
Infrastruktūras<br />
pārvaldes<br />
sistēmas<br />
pilnveidošana<br />
Uzdevumi<br />
1.1.1. Izveidot vienotu <strong>novada</strong><br />
infrastruktūras objektu, pašvaldības<br />
ēku un zemju apsaimniekošanas<br />
sistēmu<br />
1.1.2. Izstrādāt vienotu metodiku<br />
pašvaldības sniegto komunālo<br />
pakalpojumu tarifu aprēķināšanai<br />
1.1.3. Nodrošināt vienotas uzskaites<br />
sistēmas par pašvaldības sniegtajiem<br />
pakalpojumiem komunālajā jomā<br />
ieviešanu<br />
1.1.4. Uzlabot visu infrastruktūras un<br />
mājokļu apsaimniekošanā iesaistīto<br />
institūciju savstarpējo sadarbību<br />
Rezultāts<br />
Izstrādāts vidēja termiņa infrastruktūras<br />
objektu un pašvaldības ēku un zemju<br />
attīstības plāns<br />
Izstrādāta un ieviesta vienota tarifu<br />
aprēķināšanas sistēma katram komunālo<br />
pakalpojumu veidam<br />
Vienlīdzīgi nosacījumi norēķiniem par<br />
pašvaldības sniegtajiem komunālajiem<br />
pakalpojumiem<br />
Izstrādāta un ieviesta vienota informācijas<br />
un pasākumu plānošanas sistēma<br />
Plānotais rezultāta<br />
sasniegšanas laika posms<br />
3<br />
gadu<br />
laikā<br />
X<br />
X<br />
X<br />
7<br />
gadu<br />
laikā<br />
Pastāvīgi<br />
X<br />
1.1.5. Pilnveidot pašvaldības sniegto<br />
pakalpojumu klāstu un uzlabot sniegto<br />
komunālo pakalpojumu kvalitāti<br />
Palielinājusies iedzīvotāju apmierinātība ar<br />
pašvaldības sniegtajiem pakalpojumiem<br />
X<br />
1.1.6. Samazināt nelietderīgu<br />
siltumenerģijas un elektroenerģijas<br />
resursu patēriņu<br />
1.1.7. Uzlabot pašvaldības ēku un<br />
komunālās infrastruktūras<br />
apsaimniekotāju materiāli tehnisko<br />
Izstrādāts pasākumu plāns siltumenerģijas<br />
un elektroenerģijas samazināšanai<br />
pašvaldības institūcijās<br />
Uzlabojusies darba kvalitāte un efektivitāte X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 34
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
nodrošinājumu<br />
Document Title<br />
1.1.8. Nodrošināt nepieciešamās<br />
dokumentācijas izstrādi ES un valsts<br />
budžeta finansējuma saņemšanai<br />
ūdenssaimniecības attīstībai apdzīvotās<br />
vietās ar iedzīvotāju skaitu līdz 2000<br />
Uzlabota dzeramā ūdens kvalitāte<br />
apdzīvotajās vietās ar iedzīvotāju skaitu līdz<br />
2000<br />
1.2. RV<br />
Nodrošinājums ar<br />
augstas<br />
kvalifikācijas<br />
speciālistiem<br />
1.3. RV<br />
Infrastruktūras un<br />
mājokļu<br />
informācijas<br />
sistēmas<br />
izveidošana<br />
1.2.1. Sistemātiski paaugstināt<br />
pašvaldības komunālajā jomā<br />
strādājošo darbinieku kvalifikāciju un<br />
profesionalitāti<br />
1.3.1. Izveidot elektroniskas datu bāzes<br />
par pašvaldības infrastruktūras<br />
objektiem<br />
1.3.2. Turpināt informācijas<br />
tehnoloģiju ieviešanu infrastruktūras<br />
un mājokļu apsaimniekošanā<br />
Apmācīti un kvalificēti pašvaldības<br />
speciālisti<br />
Digitālā veidā izveidota informācija par<br />
pašvaldības infrastruktūras objektiem<br />
Infrastruktūras un mājokļu institūciju<br />
nodrošinājums ar IT<br />
X<br />
X<br />
X<br />
1.4. RV<br />
Sadarbība ar<br />
citām institūcijām<br />
1.3.3. Nodrošināt sistemātisku un<br />
operatīvu informācijas pieejamību<br />
1.4.1. Nodrošināt sistemātisku<br />
sadarbību pašvaldības noslēgto līgumu<br />
ietvaros un paplašināt sadarbības<br />
partneru loku komunālajā jomā<br />
Nodrošināta publiski pieejama informācija<br />
par aktualitātēm infrastruktūras un mājokļu<br />
apsaimniekošanā<br />
Aktīva pašvaldības dalība noslēgto<br />
sadarbības līgumu ietvaros un jaunu<br />
kontaktu veidošana<br />
X<br />
X<br />
2. VTP<br />
1.4.2. Attīstīt sadarbību ar Rīgas<br />
plānošanas reģionu, valsts un citām<br />
institūcijām, Latvijas un citu valstu<br />
pašvaldībām<br />
2.1. RV 2.1.1. Uzlabot <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritoriju<br />
savstarpēju sasniedzamību<br />
Aktīva pašvaldības dalība vienotas reģiona<br />
un valsts infrastruktūras attīstības un<br />
mājokļu politikas izstrādē un īstenošanā<br />
Izveidota optimāla transporta infrastruktūra X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 35
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Mūsdienu<br />
prasībām<br />
atbilstoša<br />
infrastruktūra<br />
Satiksmes<br />
infrastruktūras<br />
attīstība<br />
2.1.2. Uzlabot pašvaldības ielu un ceļu<br />
tehnisko stāvokli<br />
2.1.3. Uzlabot ceļu satiksmes drošības<br />
sistēmu un satiksmes organizāciju<br />
2.1.4. Nodrošināt ar transporta<br />
infrastruktūru saistīto objektu atbilstību<br />
kvalitātes prasībām<br />
2.1.5. Izveidot savstarpēji saistītu un<br />
efektīvu sabiedriskā transporta sistēmu<br />
Document Title<br />
Uzlabota satiksmes infrastruktūra kvalitāte X<br />
Izstrādāts pasākumu plāns satiksmes<br />
drošības un organizācijas pilnveidošanai<br />
Uzlabota transporta infrastruktūras objektu<br />
pieejamība un labiekārtojuma pakāpe<br />
Uzlabojusies pakalpojumu centru, <strong>novada</strong><br />
centra un galvaspilsētas sasniedzamība un<br />
samazinājies ceļā pavadītais laiks<br />
X<br />
X<br />
X<br />
2.2. RV<br />
Ūdens -<br />
saimniecības<br />
infrastruktūras<br />
attīstība<br />
2.1.6. Iekļaut velotransporta<br />
infrastruktūru kopējā transporta tīklā<br />
2.1.7. Uzlabot ceļu un ielu uzturēšanas<br />
darbu plānošanas un veikšanas<br />
kvalitāti uz pašvaldības ceļiem un<br />
ielām<br />
2.2.1. Nodrošināt normatīvo aktu<br />
prasībām atbilstoša dzeramā ūdens<br />
kvalitāti <strong>Ogres</strong> pilsētā un ciemos<br />
2.2.2. Samazināt vides piesārņojumu ar<br />
neattīrītiem vai nepietiekami attīrītiem<br />
sadzīves notekūdeņiem<br />
2.2.3. Veikt preventīvos pasākumus<br />
dzeramā ūdens horizontu aizsardzībai<br />
pret piesārņojumu<br />
Nodrošinātas alternatīvas un videi<br />
draudzīgas pārvietošanās iespējas<br />
Racionāli izmantoti pašvaldības līdzekļi un<br />
paaugstinātas kvalitātes prasības (rādītāji)<br />
Rekonstruētas dzeramā ūdens apgādes<br />
sistēmas <strong>Ogres</strong> pilsētā un ciemos<br />
Normatīvo aktu prasībām atbilstošas<br />
notekūdeņu attīrīšanas sistēmas<br />
Saglabāta augsta dzeramā ūdens kvalitāte X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
2.3. RV<br />
Moderna<br />
atkritumu<br />
2.3.1. Rekultivēt nerekultivētās<br />
sadzīves atkritumu izgāztuves<br />
2.3.2. Samazināt noglabājamo<br />
organiskas izcelsmes atkritumu<br />
Normatīvo aktu prasībām atbilstoši<br />
sakārtotas slēgtās atkritumu izgāztuves<br />
Izveidota atkritumu kompostēšanas<br />
infrastruktūra<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 36
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
apsaimniekošanas<br />
sistēma<br />
daudzumu<br />
2.3.3. Ieviest pilnu atkritumu<br />
šķirošanas ciklu un dalīto atkritumu<br />
savākšanas sistēmu visā teritorijā<br />
Document Title<br />
Palielinājies pārstrādei nodoto atkritumu<br />
apjoms un samazināts noglabāto atkritumu<br />
apjoms<br />
X<br />
2.3.4. Uzlabot pašvaldības saistošo<br />
noteikumu par atkritumu<br />
apsaimniekošanu administrēšanu<br />
Samazinājies nesankcionēti noglabāto<br />
atkritumu daudzums un palielinājies to<br />
mājsaimniecību skaits, kuri noslēguši<br />
līgumu ar atkritumu apsaimniekotāju<br />
X<br />
2.4 RV<br />
Efektīva<br />
enerģētikas<br />
infrastruktūra<br />
2.4.1. Paaugstināt siltuma ražošanas un<br />
pārvades efektivitāti<br />
2.4.2. Palielināt siltumenerģijas<br />
piegādes drošumu centralizētajās<br />
siltumapgādes sistēmās<br />
Samazināti siltuma zudumi ražošanas un<br />
pārvades procesā<br />
Nodrošināta nepārtraukta siltumenerģijas<br />
piegāde elektroenerģijas piegādes<br />
traucējumu gadījumā<br />
X<br />
X<br />
2.4.3. Veicināt centralizētās<br />
siltumapgādes sistēmu atjaunošanu<br />
Paaugstināta iedzīvotāju dzīves kvalitāte un<br />
dzīvojamo ēku drošība<br />
X<br />
2.5. RV<br />
Sabiedriskās<br />
infrastruktūras<br />
attīstība<br />
2.4.4. Paaugstināt pašvaldības ēku<br />
energoefektivitāti<br />
2.4.5. uzdevums. Paplašināt<br />
atjaunojamo enerģijas resursu<br />
izmantošanas iespējas un integrēt tos<br />
apkures sistēmās<br />
2.5.1. Nodrošināt kapsētu pakalpojumu<br />
pieejamību<br />
2.5.2. Izveidot mirušo dzīvnieku<br />
krematoriju vai kapsētu <strong>Ogres</strong> novadā<br />
2.5.3. Veidot mūsdienīgus un videi<br />
draudzīgus publiski pieejamus<br />
rekreācijas objektus<br />
Samazinājies patērētās siltumenerģijas<br />
daudzums<br />
Efektīvi izmantoti atjaunojamie resursi X<br />
Nodrošināta kapsētu teritorijas<br />
paplašināšanās un jaunu kapsētu izveide<br />
Nodrošināta mirušo dzīvnieku kremēšana<br />
vai apbedīšana pašvaldības teritorijā<br />
Palielinājies labiekārtotu teritoriju un<br />
objektu skaits pašvaldībā<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 37
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.5.4. Uzlabot sporta infrastruktūras<br />
objektus<br />
Document Title<br />
Palielinājies rekonstruēto un renovēto sporta<br />
infrastruktūras objektu skaits<br />
X<br />
2.6. RV<br />
Mājokļu attīstība<br />
un pievilcīga vide<br />
2.5.5. Izveidot mūsdienu prasībām<br />
atbilstošas peldvietas<br />
2.5.6. Organizēt pašvaldības īpašumā<br />
neesošo vidi degradējošo objektu<br />
sakārtošanu vai nojaukšanu, teritoriju<br />
rekultivāciju<br />
2.6.1. Veicināt dzīvojamo ēku<br />
energoefektivitātes paaugstināšanu<br />
2.6.2. Apzināt padomju laikā būvēto<br />
daudzdzīvokļu paneļu māju stāvokli un<br />
izstrādāt plānu turpmākai rīcībai<br />
Nodrošinātas iedzīvotāju kvalitatīvas atpūtas<br />
iespējas pie ūdeņiem<br />
Palielinājies sakārtoto objektu un rekultivēto<br />
teritoriju skaits<br />
Enerģijas ietaupījums un ekonomisks<br />
enerģijas patēriņš, uzlabots ēku ārējais<br />
veidols<br />
Izstrādāts rīcības plāns padomju laikā būvēto<br />
daudzdzīvokļu paneļu māju<br />
apsaimniekošanai<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
2.6.3. Nodrošināt dzīvojamo zonu<br />
publiskās ārtelpas labiekārtošanu<br />
atbilstoši izstrādātiem projektiem<br />
Palielinājies labiekārtotu objektu skaits<br />
dzīvojamajās zonās<br />
X<br />
3. VTP<br />
Sabiedrības<br />
iesaistīšana<br />
infrastruktūras<br />
attīstībā<br />
3.1. RV<br />
Iedzīvotāju<br />
līdzdalības<br />
koplietošanas<br />
teritoriju un<br />
objektu<br />
izveidošanā un<br />
uzturēšanā<br />
paaugstināšana<br />
3.1.1. Organizēt ikgadēju projektu<br />
konkursu vietējo iniciatīvu atbalstam<br />
apkārtējās vides labiekārtošanā<br />
3.1.2. Atbalstīt citu institūciju<br />
organizētās aktivitātes, kas paaugstina<br />
vides kvalitāti<br />
3.1.3. Sniegt atbalstu jaunu namu<br />
apsaimniekotāju organizāciju<br />
veidošanai<br />
Realizēti iedzīvotāju izstrādāti<br />
labiekārtošanas projekti<br />
Iedzīvotāju dalība talkās, akcijās un<br />
tamlīdzīgos pasākumos<br />
Apsaimniekošanā nodotu daudzdzīvokļu<br />
māju skaita pieaugums<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 38
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
2.4. 4. ILGTERMIŅA PRIORITĀTE - KONKURĒTSPĒJĪGA IZGLĪTĪBA UN SPORTS<br />
Vidēja<br />
termiņa<br />
prioritātes<br />
(VTP)<br />
Rīcības<br />
virzieni (RV)<br />
1. VTP 1.1. RV<br />
Racionāla<br />
izglītības<br />
procesa<br />
pārvalde<br />
Izglītības<br />
sistēmas<br />
pilnveidošana<br />
1.2. RV<br />
Nodrošinājums<br />
ar augstas<br />
kvalifikācijas<br />
speciālistiem<br />
un personālu<br />
Uzdevumi<br />
1.1.1. Izstrādāt vienotu <strong>novada</strong> izglītības<br />
attīstības plānu<br />
1.1.2. Veikt izglītības iestāžu optimizāciju,<br />
nodrošinot izglītības pieejamību un kvalitāti<br />
1.1.3. Veikt sistemātisku izglītības un<br />
sporta nozaru attīstības analīzi<br />
1.1.4. Pakāpeniski ieviest vienotu darba<br />
samaksas sistēmu visās izglītības iestādēs<br />
1.1.5. Uzlabot visu izglītības procesā<br />
iesaistīto institūciju savstarpējo sadarbību<br />
1.1.6. Racionāli izmantot esošo izglītības<br />
iestāžu infrastruktūru<br />
1.2.1. Sistemātiski iesaistīt visu izglītības<br />
pakāpju un veidu pedagogus tālākizglītības<br />
procesā<br />
1.2.2. Atbalstīt izglītības iestāžu tehnisko<br />
darbinieku tālākizglītību<br />
1.2.3. Izveidot atbalsta sistēmu jaunajiem<br />
pedagogiem<br />
1.2.4. Nodrošināt sistemātisku metodisko<br />
palīdzību vispārizglītojošajām izglītības<br />
Rezultāts<br />
Plānotais rezultāta<br />
sasniegšanas laika posms<br />
3 gadu<br />
laikā<br />
7 gadu<br />
laikā<br />
Pastāvīgi<br />
Izstrādāts vidēja termiņa izglītības attīstības<br />
plāns<br />
X<br />
Nodrošināta pirmsskolas un sākumskolas<br />
izglītība iespējami tuvāk bērna dzīves vietai<br />
un kvalitatīvas pamata un vidējās izglītības<br />
X<br />
pieejamība<br />
Nodrošināts ikgadējs izglītības un sporta<br />
nozaru darbības izvērtējums pašvaldībā<br />
X<br />
Nodrošināta vienlīdzīgu kritēriju<br />
piemērošana izglītības iestādēs strādājošo X<br />
darba samaksas noteikšanai<br />
Ieviesta vienota izglītības un sporta<br />
informācijas apmaiņas un pasākumu<br />
X<br />
plānošanas sistēma<br />
Apzināta izglītības un sporta infrastruktūras<br />
izmantošanas efektivitāte un sagatavoti<br />
X<br />
priekšlikumi darbības uzlabošanai<br />
Normatīvo aktu prasībām atbilstoši izglītoti<br />
un kvalificēti pedagogi X<br />
Izglītības iestāžu nodrošinājums ar<br />
kvalificētiem tehniskajiem darbiniekiem<br />
Piesaistīti jauni kvalificēti speciālisti<br />
Nodrošināts metodiskais atbalsts<br />
vispārizglītojošo izglītības iestāžu<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 39
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3. RV<br />
Izglītības<br />
informācijas<br />
sistēmas<br />
izveidošana<br />
1.4. RV<br />
Sadarbība ar<br />
citām<br />
izglītības un<br />
sporta<br />
institūcijām<br />
2. VTP 2.1. RV<br />
Mūsdienu<br />
prasībām<br />
atbilstoša<br />
izglītības un<br />
Izglītības<br />
iestāžu<br />
rekonstrukcija<br />
un renovācija<br />
iestādēm<br />
1.2.5. Aktivizēt metodisko apvienību<br />
darbību<br />
1.2.6. Veicināt un atbalstīt pedagogu radošo<br />
darbību un pieredzes apmaiņu<br />
1.2.7. Paaugstināt pedagogu kompetenci,<br />
prasmes un inovatīvo darbību<br />
1.3.1. Izveidot <strong>novada</strong> izglītības un sporta<br />
institūciju datu bāzi un nodrošināt tās<br />
pieejamību<br />
Document Title<br />
pedagogiem<br />
Nodrošināts sistemātisks metodisko<br />
apvienību darbs<br />
X<br />
Aktīva pedgogu dalība projektos, radošo<br />
darbu skatēs, zinātniski pētniecisko darbu<br />
X<br />
vadīšanā un citās aktivitātēs<br />
Jaunu prasmju un inovatīvu mācību metožu<br />
izmantošana izglītības procesā X<br />
Izveidota publiski pieejama datu bāze<br />
internetā X<br />
1.3.2. Integrēt IKT izglītības procesā Kvalitatīvu IKT pieejamība pedagoģiskā<br />
procesa nodrošināšanai un e-klases<br />
ieviešanai<br />
1.3.3. Sistemātiski apkopot un papildināt<br />
esošo informāciju par izglītības un sporta<br />
norisēm katrā teritoriālajā vienībā<br />
1.4.1. Nodrošināt sistemātisku sadarbību<br />
pašvaldības noslēgto līgumu ietvaros un<br />
paplašināt sadarbības partneru loku<br />
1.4.2. Veidot sadarbību ar Rīgas plānošanas<br />
reģionu, valsts izglītības un sporta<br />
institūcijām, Latvijas un citu valstu<br />
pašvaldībām izglītības un sporta jomā<br />
2.1.1. Paaugstināt izglītības iestāžu<br />
energoefektivitāti<br />
2.1.2. Renovēt un rekonstruēt izglītības<br />
iestāžu ēkas<br />
2.1.3. Pilnveidot izglītības iestāžu sporta<br />
bāzes<br />
Digitālā veidā apkopota informācija par<br />
izglītības iestādēm un aktivitātēm sportā X<br />
Aktīva pašvaldības dalība noslēgto<br />
sadarbības līgumu ietvaros un jaunu<br />
kontaktu veidošana<br />
Aktīva pašvaldības dalība vienotas reģiona<br />
un valsts izglītības un sporta politikas<br />
izstrādē un īstenošanā<br />
Samazinājies iestāžu patērētās<br />
siltumenerģijas un elektroenerģijas patēriņš<br />
Nodrošināta kvalitatīva un normatīvo aktu<br />
prasībām atbilstoša mācību vide<br />
Nodrošināta izglītības programmu sportā<br />
apguve<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 40
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
sporta<br />
infrastruktūra<br />
3. VTP<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pakalpojumu<br />
pieejamība un<br />
attīstība<br />
2.2. RV<br />
Izglītības<br />
iestāžu<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošana<br />
2.3. RV<br />
Izglītības<br />
iestāžu un<br />
sporta objektu<br />
pieejamības<br />
nodrošināšana<br />
3.1. RV<br />
Atbalsta<br />
programmu<br />
īstenošana<br />
3.2. RV<br />
Izglītības<br />
kvalitātes<br />
paaugstināšana<br />
2.2.1. Sakārtot izglītības iestāžu un sporta<br />
objektu inženiertehnisko tīklu un palīgtelpu<br />
tehnisko stāvokli<br />
2.2.2. Atjaunot izglītības iestāžu sanitāro<br />
mezglu un ēdināšans blokus un aprīkojumu<br />
2.2.3. Uzlabot drošību visās izglītības<br />
iestādēs<br />
2.3.1. Uzlabot visu izglītības iestāžu<br />
audzēkņu pārvadājumus ar sabiedrisko<br />
transportu vai pašvaldības autobusiem<br />
2.3.2. Uzlabot izglītības iestāžu un sporta<br />
objektu pieejamību cilvēkiem ar<br />
funkcionāliem traucējumiem<br />
3.1.1. Nodrošināt speciālo izglītības<br />
programmu realizāciju augstā kvalitātē<br />
3.1.2. Nodrošināt speciālo programmu<br />
pieejamību pirmsskolas izglītības iestādēs<br />
3.2.1. Modernizēt izglītības iestāžu materiāli<br />
tehnisko bāzi un pilnveidot aprīkojumu<br />
3.2.2. Nodrošināt dabas zinību mācību<br />
priekšmetu standartu ieviešanu atbilstoši<br />
noteiktajām prasībām<br />
3.2.3. Attīstīt profesionāli orientēto vidējās<br />
izglītības programmu pieejamību<br />
Document Title<br />
Atjaunoti izglītības iestāžu un sporta<br />
objektu inženiertehniskie tīkli un novērsti to<br />
bojājumu riski<br />
Normatīvo aktu prasībām atbilstoši sanitārie<br />
mezgli un ēdināšanas bloki<br />
Uzstādītas video novērošanas kameras vai<br />
veikti citi drošības paaugstināšanas<br />
pasākumi<br />
Racionāli izmantoti pašvaldības resursi<br />
izglītojamo pārvadājumiem un paaugstināta<br />
drošība bērnu nokļūšanai izglītības iestādē<br />
X<br />
un uz mājām<br />
Izglītības un sporta infrastruktūra pielāgota<br />
cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem X<br />
Izglītības iestāžu nodrošinājums ar atbalsta<br />
personālu speciālo programmu īstenošanai X X<br />
Dažādu speciālo programmu piedāvājums<br />
pašvaldības pirmsskolas izglītības iestādēs X<br />
Izglītības iestāžu nodrošinājums ar<br />
kvalitatīviem mācību līdzekļiem un<br />
metodiskajiem materiāliem<br />
Izglītības iestāžu nodrošinājums ar<br />
atbilstošām klašu un laboratoriju telpām<br />
X<br />
dabas zinību priekšmetu standartu<br />
īstenošanai<br />
Izstrādātas profesionāli orientētas vidējās<br />
izglītības <strong>programma</strong>s X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
3.2.4. Pilnveidot aprīkojumu sporta<br />
izglītības programmu īstenošanai<br />
Izglītības iestāžu nodrošinājums ar sporta<br />
inventāru X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 41
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
4. VTP<br />
Sabiedrības<br />
iesaistīšana<br />
izglītības<br />
procesā<br />
3.3. RV<br />
Profesionālās<br />
ievirzes un<br />
interešu<br />
izglītības<br />
attīstība<br />
4.1. RV<br />
Mūžizglītības<br />
pieejamība<br />
pieaugušajiem<br />
4.2. RV<br />
Izglītības<br />
iestāžu,<br />
izglītojamo un<br />
viņu pārstāvju<br />
sadarbība<br />
3.3.1. Nodrošināt plašu un mūsdienīgu<br />
interešu izglītības programmu piedāvājumu<br />
vispārējās izglītības iestādēs<br />
3.3.2. Atbalstīt bērnu un jauniešu kolektīvu<br />
gatavošanos Latvijas skolu jaunatnes<br />
dziesmu un deju svētkiem<br />
3.3.3. Atbalstīt profesionālās ievirzes un<br />
interešu izglītībā iesaistīto bērnu un jauniešu<br />
aktīvu līdzdalību <strong>novada</strong> un citu institūciju<br />
organizētajos pasākumos<br />
3.3.4. Sniegt atbalstu augstu rezultātu<br />
sasniegšanai sportā<br />
3.3.5. Paplašināt profesionālās ievirzes<br />
izglītības iestāžu izglītības programmu<br />
piedāvājumu<br />
3.3.6. Veicināt bērnu un jauniešu<br />
piedalīšanos dažāda mēroga sacensībās,<br />
konkursos un projektos<br />
3.3.7. Integrēt vides un ekonomiskas<br />
ievirzes <strong>programma</strong>s izglītības procesā<br />
4.1.1. Atbalstīt mūžizglītības programmu<br />
izstrādi <strong>novada</strong> izglītības iestādēs<br />
4.1.2. Nodrošināt pamata un vidējās<br />
izglītības iegūšanas iespējas pieaugušajiem<br />
4.2.1. Veicināt bērnu un jauniešu vecāku<br />
līdzdalību izglītības iestāžu attīstībā<br />
4.2.2. Aktivizēt bērnu un jauniešu vecāku<br />
iesaistīšanos izglītības iestāžu organizētajos<br />
pasākumos un mācību procesā<br />
Document Title<br />
Nodrošinātas bērnu un jauniešu saturīga<br />
brīvā laika pavadīšanas iespējas X<br />
Aktīva bērnu un jauniešu kolektīvu dalība<br />
<strong>novada</strong>, reģiona un valsts mēroga<br />
pasākumos<br />
Palielinājies to bērnu un jauniešu skaits, kas<br />
popularizē profesionālās ievirzes un<br />
interešu izglītību<br />
Reģionāla un valsts līmeņa bērnu un<br />
jauniešu sporta sacensību dalībnieku<br />
nodrošinājums ar nepieciešamo inventāru<br />
Dažādots interešu izglītības programmu<br />
piedāvājums atbilstoši bērnu un jauniešu<br />
interesēm<br />
Plašs izglītojamo zināšanu un prasmju<br />
pielietojums X<br />
Mūsdienu prasībām atbilstošu zināšanu<br />
ieguves iespējas <strong>novada</strong> izglītības iestādēs<br />
X<br />
Dažādu mūžizglītības programmu<br />
pieejmība <strong>novada</strong> izglītības iestādēs X<br />
Paaugstinājies pieaugušo izglītības līmenis<br />
Aktīva izglītības iestāžu pašpārvalžu<br />
darbība<br />
Sekmīga izglītības iestāžu, izglītojamo un<br />
viņu vecāku sadarbība<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 42
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
2.5. 5. ILGTERMIŅA PRIORITĀTE - KVALITATĪVA UN PIEEJAMA KULTŪRVIDE<br />
Vidēja<br />
termiņa<br />
prioritātes<br />
(VTP)<br />
1. VTP<br />
Efektīva<br />
kultūras<br />
procesa<br />
pārvalde<br />
Rīcības<br />
virzieni (RV)<br />
1.1. RV<br />
Kultūras<br />
pārvaldes<br />
sistēmas<br />
pilnveidošana<br />
1.2. RV<br />
Nodrošinājums<br />
ar augstas<br />
kvalifikācijas<br />
speciālistiem<br />
Uzdevumi<br />
1.1.1. Izveidot vienotu <strong>novada</strong> kultūras<br />
nozares pārvaldes sistēmu<br />
1.1.2. Veikt sistemātisku kultūras nozares<br />
attīstības analīzi<br />
1.1.3. Uzlabot visu kultūras procesā<br />
iesaistīto institūciju savstarpējo sadarbību<br />
1.2.1. Sistemātiski iesaistīt kultūras darba<br />
speciālistus tālākizglītības procesā<br />
1.2.2. Piesaistīt kvalificētus speciālistus<br />
amatiermākslas kolektīvu vadīšanā<br />
1.2.3. Paaugstināt neakreditēto kultūras<br />
institūciju darbinieku profesionalitāti<br />
Rezultāts<br />
Izstrādāts <strong>novada</strong> kultūras nozares<br />
pārvaldes modelis un kultūras attīstības<br />
plāns<br />
Sagatavots ikgadējs kultūras darba<br />
izvērtējums pašvaldībā<br />
Izstrādāta un ieviesta vienota kultūras<br />
informācijas un pasākumu plānošanas<br />
sistēma<br />
Normatīvo aktu prasībām atbilstoši,<br />
izglītoti un kvalificēti speciālisti<br />
Nodrošinājums ar kvalificētiem<br />
speciālistiem<br />
Profesionāli apmācīti kultūras institūciju<br />
darbinieki<br />
Plānotais rezultāta<br />
sasniegšanas laika posms<br />
3 gadu<br />
laikā<br />
X<br />
X<br />
7 gadu<br />
laikā<br />
Pastāvīgi<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
1.3. RV<br />
Kultūras<br />
informācijas<br />
sistēmas<br />
izveidošana<br />
1.2.4. Atbalstīt pieredzes apmaiņas kultūras<br />
pasākumu organizēšanā<br />
1.3.1. Izveidot <strong>novada</strong> kultūras institūciju<br />
datu bāzi un nodrošināt tās pieejamību<br />
ikvienam interesentam<br />
1.3.2. Iekļaut izglītības iestāžu bibliotēkas<br />
vienotā bibliotēku informācijas sistēmā<br />
(BIS)<br />
Palielinājies pieredzes apmaiņas<br />
pasākumos iesaistīto speciālistu skaits<br />
Publiski pieejama informācija par<br />
pašvaldības kultūras institūcijām<br />
Izveidota publiski pieejama vienota visu<br />
<strong>novada</strong> bibliotēku informācijas sistēma<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 43
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.3. Nodrošināt sistemātisku un operatīvu<br />
informācijas par kultūras aktivitātēm<br />
pieejamību<br />
Document Title<br />
Nodrošināta publiski pieejama informācija<br />
par kultūras aktivitātēm dažādos veidos<br />
X<br />
1.3.4. Sistemātiski apkopot un papildināt<br />
esošo informāciju par kultūras mantojumu<br />
un mūsdienu kultūras procesiem katrā<br />
teritoriālajā vienībā<br />
Digitālā veidā apkopota informācija par<br />
administratīvo vienību kultūras mantojumu<br />
un mūsdienu kultūras procesiem<br />
X<br />
2. VTP<br />
Moderna<br />
kultūras<br />
institūciju<br />
infrastruktūra<br />
1.4. RV<br />
Sadarbība ar<br />
citām<br />
institūcijām<br />
2.1. RV<br />
Kultūras<br />
objektu<br />
būvniecība,<br />
rekonstrukcija<br />
un renovācija<br />
1.4.1. Nodrošināt sistemātisku sadarbību<br />
kultūrā pašvaldības noslēgto līgumu<br />
ietvaros un paplašināt sadarbības partneru<br />
loku<br />
1.4.2. Attīstīt sadarbību ar Rīgas plānošanas<br />
reģionu un valsts institūcijām kultūras jomā<br />
2.1.1. Uzlabot kultūras institūciju<br />
infrastruktūru<br />
2.1.2. Paaugstināt kultūras objektu<br />
energoefektivitāti<br />
2.1.3. Atjaunot pašvaldības īpašumā un<br />
valdījumā esošos kultūras pieminekļus<br />
Sadarbības pasākumos iesaistītas <strong>novada</strong><br />
kultūras institūcijas<br />
Pašvaldības darbinieku dalība vienotas<br />
reģiona un valsts kultūrpolitikas izstrādē un<br />
īstenošanā<br />
Rekonstruēta OCB ēka, uzcelta muzeja ēka,<br />
rekonstruētas brīvdabas estrādes<br />
Samazinājies patērētās siltumenerģijas un<br />
elektroenerģijas patēriņš<br />
Atjaunoti kultūras pieminekļi X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
2.2. RV<br />
Kultūras<br />
objektu<br />
inženiertehniskā<br />
stāvokļa<br />
uzlabošana<br />
2.2.1. Sakārtot kultūras iestāžu<br />
inženiertehniskos tīklus un palīgtelpas<br />
2.2.2. Uzlabot kultūras iestāžu apmeklētāju<br />
drošību<br />
2.2.3. Uzlabot amatiermākslas kolektīvu<br />
mēģinājumu un koncertdarbības vidi<br />
2.2.4. Nodrošināt pašvaldības kultūras<br />
objektu pieejamību cilvēkiem ar īpašām<br />
vajadzībām<br />
Atjaunoti kultūras iestāžu inženiertehniskie<br />
tīkli un veikts palīgtelpu remonts<br />
Veikti pasākumi apmeklētāju drošības<br />
uzlabošanai<br />
Mūsdienu prasībām atbilstošs zāļu un<br />
skatuvju tehniskais aprīkojums<br />
Palielināts to kultūras objektu skaits, kas<br />
pieejams cilvēkiem ar īpašām vajadzībām<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 44
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.5. Uzlabot kultūras institūciju materiāli<br />
tehnisko bāzi<br />
Document Title<br />
Kultūras institūciju nodrošinājums ar<br />
līdzekļiem mākslinieciski augstvērtīgu un<br />
informatīvi izglītojošu pasākumu norisei<br />
X<br />
2.2.6. Turpināt kultūras institūciju<br />
informatizāciju<br />
Kultūras institūciju nodrošinājums ar IT X<br />
3. VTP<br />
Kultūras<br />
mantojuma<br />
saglabāšana<br />
un mūsdienu<br />
kultūras<br />
procesu<br />
attīstība<br />
3.1. RV<br />
Kvalitatīva<br />
amatiermāksla<br />
3.2. RV<br />
Dziesmu un<br />
deju svētku<br />
procesa attīstība<br />
3.3. RV<br />
Kultūras<br />
mantojuma un<br />
mūsdienu<br />
kultūras procesa<br />
2.2.7. Nodrošināt mobilās bibliotēkas<br />
pakalpojumus<br />
3.1.1. Veicināt visu paaudžu iesaistīšanos<br />
amatiermākslā<br />
3.1.2. Paaugstināt amatiermākslas kolektīvu<br />
darba kvalitāti<br />
3.2.1. Organizēt <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
amatiermākslas kolektīvu pasākumus,<br />
gatavojoties Dziesmu un deju svētkiem<br />
3.2.2. Nodrošināt Dziesmu un deju svētku<br />
kolektīvu dalībniekus ar nepieciešamo<br />
inventāru<br />
3.2.3. Nodrošināt pašvaldības kultūras<br />
speciālistu iesaistīšanos Dziesmu un deju<br />
svētku plānošanā<br />
3.3.1. Izstrādāt unikālu <strong>novada</strong><br />
atpazīstamību veicinošu kultūras pasākumu<br />
piedāvājumu<br />
3.3.2. Atbalstīt amatiermākslas kolektīvu<br />
dalību starptautiskos pasākumos<br />
Atjaunota mobilās bibliotēkas (bibliobusa)<br />
materiāli tehniskā bāze<br />
Kultūras tradīciju pārmantojamība un<br />
saglabāšana<br />
Augsti kolektīvu sasniegumi skatēs un<br />
konkursos<br />
Amatiermākslas kolektīvu sistemātiska<br />
dalība <strong>novada</strong> organizētajos pasākumos, kā<br />
arī reģionāla un valsts mēroga pasākumos<br />
Kolektīvu nodrošinājums ar kvalitatīvu un<br />
prasībām atbilstošu inventāru<br />
Pašvaldības pārstāvniecība Dziesmu un<br />
deju svētku organizējošajās institūcijās<br />
Izstrādāta <strong>novada</strong> mēroga kultūras<br />
pasākumu koncepcija, izveidots <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> zīmols<br />
Nodrošināts pašvaldības atbalsts kolektīvu<br />
dalībai starptautiska mēroga pasākumos<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 45
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
pieejamība un<br />
popularizēšana<br />
3.3.3. Popularizēt vietējo mākslinieku un<br />
mūzikas un mākslas skolu audzēkņu<br />
sasniegumus plašam sabiedrības lokam<br />
Document Title<br />
Aktīva mūzikas un mākslas skolu audzēkņu<br />
un vietējo mākslinieku dalība dažādos<br />
kultūras pasākumos<br />
X<br />
4. VTP<br />
Sabiedrības<br />
iesaistīšana<br />
kultūrvides<br />
veidošanā<br />
4.1. RV<br />
Iedzīvotāju<br />
līdzdalības<br />
kultūras<br />
aktivitātēs<br />
paaugstināšana<br />
3.3.4. Veicināt profesionālās mākslas<br />
pieejamību novadā<br />
3.3.5. Iekļaut kultūrvēsturisko mantojumu<br />
tūrisma un kultūras pakalpojumu<br />
piedāvājumā<br />
4.1.1. Organizēt ikgadēju kultūras projektu<br />
konkursu vietējo kultūras aktivitāšu<br />
stiprināšanai un jaunu, alternatīvu iniciatīvu<br />
atbalstam<br />
4.1.2. Atbalstīt formālo un neformālo<br />
iedzīvotāju grupu kultūras tradicionālās<br />
aktivitātes<br />
4.1.3. Veicināt brīvprātīgo iesaistīšanos<br />
vietējas nozīmes pasākumu organizēšanā<br />
Dažādots kultūras pakalpojumu<br />
piedāvājums<br />
Palielināts savstarpēji integrētu kultūras un<br />
tūrisma produktu piedāvājums<br />
Iedzīvotāju līdzdalība vietējas nozīmes<br />
kultūras projektos<br />
Iedzīvotāju līdzdalība vietējas nozīmes<br />
tradicionālajās kultūras aktivitātēs<br />
Iedzīvotāju vietējo iniciatīvu aktivitātes<br />
paaugstināšanās<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
4.1.4. Atbalstīt visu paaudžu iedzīvotāju<br />
iesaistīšanos kultūrizglītības procesā<br />
Kultūrizglītības programmu piedāvājums<br />
dažāda vecuma iedzīvotāju grupām<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 46
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
2.6. 6. ILGTERMIŅA PRIORITĀTE - VESELĪGA UN SOCIĀLI ATBALSTĪTA SABIEDRĪBA<br />
Vidēja<br />
termiņa<br />
prioritātes<br />
(VTP)<br />
1. VTP<br />
Optimāla<br />
sociālās un<br />
veselības<br />
aizsardzības<br />
pārvalde<br />
2. VTP<br />
Mūsdienu<br />
prasībām<br />
atbilstoša<br />
infrastruktūra<br />
Rīcības<br />
virzieni (RV)<br />
1.1. RV<br />
Sociālā darba<br />
organizācijas<br />
pilnveidošana<br />
1.2. RV<br />
Nodrošinājums<br />
ar augstas<br />
kvalifikācijas<br />
speciālistiem<br />
1.3. RV<br />
Sadarbība ar<br />
citām<br />
institūcijām<br />
2.1. RV<br />
Infrastruktūras<br />
uzlabošana<br />
Uzdevumi<br />
1.1.1. Nodrošināt efektīvu pašvaldības<br />
sociālo institūciju savtarpējo sadarbību un<br />
koordināciju<br />
1.1.2. Uzlabot pabalstu piešķiršanas sistēmu<br />
1.1.3. Uzlabot informācijas par sociālo<br />
palīdzību un aizsardzību pieejamību<br />
iedzīvotājiem<br />
1.2.1. Sistemātiski paaugstināt sociālo<br />
institūciju darbinieku kvalifikāciju un<br />
profesionalitāti<br />
1.2.2. Iesaistīt pašvaldības speciālistus<br />
<strong>novada</strong> un citu institūciju organizētajos<br />
pieredzes apmaiņas pasākumos<br />
1.3.1. Sadrboties ar citām pašvaldībām,<br />
institūcijām sociālo un medicīniskās<br />
palīdzības jautājumu risināšanā<br />
1.3.2. Iesaistīties valsts sociālās un veselības<br />
aizsardzības politikas izstrādē<br />
2.1.1. Nodrošināt sociālo pakalpojumu un<br />
palīdzības sniegšanai nepieciešamos<br />
materiāli tehniskos līdzekļus<br />
2.1.2. Pielāgot sociālo dienestu un<br />
pakalpojumu sniegšanas telpas klientu un<br />
darbinieku vajadzībām<br />
Rezultāts<br />
Ieviesta pašvaldības sociālo institūciju<br />
vienota vadības sistēma un sadarbības<br />
modelis<br />
Nodrošināta precīza pašvaldības saistošo<br />
noteikumu izpilde<br />
Palielinājies iedzīvotājiem sniegtās<br />
informācijas apjoms<br />
Plānotais rezultāta<br />
sasniegšanas laika posms<br />
3 gadu<br />
laikā<br />
X<br />
X<br />
7 gadu<br />
laikā<br />
Pastāvīgi<br />
Apmācīti un kvalificēti speciālisti X<br />
Paaugstinājies pieredzes apmaiņas<br />
pasākumos iesaistīto darbinieku skaits<br />
Palielinājies kopīgu pasākumu, projektu<br />
un sadarbības u.c. līgumu skaits<br />
Pašvaldības pārstāvju dalības<br />
paaugstināšanās reģiona un valsts<br />
institūciju organizētajos pasākumos<br />
Mūsdienu prasībām atbilstošs tehniskais<br />
aprīkojums, mobilo pakalpojumu skaita<br />
pieaugums<br />
Labiekārtoto telpu īpatsvara pieaugums X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 47
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3. VTP<br />
Sociālo un<br />
veselības<br />
pakalpojumu<br />
attīstība<br />
4. VTP<br />
Sabiedrības<br />
līdzdalība<br />
sociālajā un<br />
veselības<br />
aizsardzībā<br />
3.1. RV<br />
Sociālo<br />
pakalpojumu<br />
pilnveide<br />
3.2. RV<br />
Jaunu<br />
alternatīvo<br />
pakalpojumu<br />
ieviešana<br />
3.3. RV<br />
Veselības<br />
aizsardzība<br />
4.1. RV<br />
Iedzīvotāju<br />
iesaistīšana<br />
sociālo<br />
problēmu<br />
risināšanā<br />
2.1.3. Paaugstināt veselības aprūpes un<br />
Document Title<br />
Samazinājies patērētās siltumenerģijas<br />
pašvaldības sociālo institūciju<br />
daudzums un izveidota kvalitatīva<br />
energoefektivitāti un uzlabot infrastruktūru infrastruktūra<br />
3.1.1. Paaugstināt esošo sociālo pakalpojumu Nodrošināta nepieciešamā personāla un<br />
kvalitāti un pieejamību<br />
materiāli tehnisko resursu pieejamība<br />
Nodrošināta bērnu un jauniešu saturīga<br />
3.1.2. Attīstīt nometņu darbību sociālā riska<br />
brīvā laika pavadīšanas iespējas no<br />
grupu bērniem un jauniešiem<br />
mācībām brīvajā laikā<br />
3.1.3. Veicināt audžuģimeņu veidošanos Audžuģimeņu skaita palielināšanās X<br />
3.2.1. Uzlabot sociālā riska grupu dzīves Sabiedrībā integrēto personu skaita<br />
kvalitāti<br />
pieaugums<br />
3.2.2. Izveidot jaunus sociālās aprūpes un<br />
rehabilitācijas pakalpojumus<br />
3.2.3. Attīstīt sociālo palīdzību, kas vērsta uz<br />
pašaprūpes paaugstināšanu<br />
3.3.1. Paplašināt primārās veselības aprūpes<br />
pakalpojuma pieejamību lauku teritoijā<br />
3.3.2. Nodrošināt diennakts neatliekamo un<br />
stacionāro medicīnisko palīdzību<br />
3.3.3. Attīstīt sekundāro ambulatoro<br />
pakalpojumu pieejamību<br />
3.3.4. Atbalstīt aptieku izveidi lauku teritorijā<br />
3.3.5. Attīstīt privātos medicīnas<br />
pakalpojumus<br />
4.1.1. Veicināt nevalstisko organizāciju<br />
iesaistīšanos sociālo problēmu risināšanā<br />
4.1.2. Atbalstīt veselīga dzīves veida<br />
popularizējošu pasākumu organizēšanu<br />
Dažādoti sociālās aprūpes un<br />
rehabilitācijas pakalpojumi<br />
Pašaprūpes pakalpojuma attīstības iespēju<br />
pašvaldībā izvērtējums<br />
Nodrošināta ģimenes ārsta pakalpojuma<br />
pieejamība tuvāk iedzīvotāju dzīves vietai<br />
Nodrošināta esošo medicīnas<br />
pakalpojumu pieejamība<br />
Nodrošināta ambulatoro pakalpojumu<br />
pieejamība <strong>novada</strong> teritorijā<br />
Nodrošināta medikamentu pieejamība<br />
laukos<br />
Paplašināts medicīnas pakalpojumu klāsts X<br />
Paplašinājusies sadarbība starp NVO un<br />
<strong>novada</strong> sociālajām institūcijām<br />
Pasākumu skaita pieaugums X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 48
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
7. ILGTERMIŅA PRIORITĀTE - ATBILDĪGA DABAS APSAIMNIEKOŠANA<br />
Vidēja<br />
termiņa<br />
prioritātes<br />
(VTP)<br />
1. VTP<br />
Vides vadības<br />
sistēmas<br />
ieviešana<br />
2. VTP<br />
Preventatīvie<br />
pasākumi<br />
vides risku<br />
samazināšanai<br />
un vides<br />
kvalitātes<br />
uzlabošanai<br />
Rīcības<br />
virzieni (RV)<br />
1.1. RV<br />
Vides un<br />
ainavas<br />
pārvaldības<br />
sistēmas<br />
pilnveidošana<br />
2.1. RV<br />
Vides risku<br />
vadība<br />
2.2. RV<br />
Vides<br />
kvalitatātes<br />
izvērtēšana un<br />
plānošana<br />
Uzdevumi<br />
1.1.1. Veikt rīcību kopumu, kas nepieciešams<br />
Vides vadības sistēmas (EMAS) sertifikāta<br />
iegūšanai, kādā no pašvaldības iestādēm<br />
1.1.2. Veikt <strong>novada</strong> ainavu inventarizāciju un<br />
izstrādāt ainavu kopšanas, uzturēšanas,<br />
saglabāšanas un apzaļumošanas noteikumus<br />
1.1.3. Veikt pētījumu par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kūrortzonu noteikšanu<br />
2.1.1. Samazināt bīstamo kravu iespējamā<br />
piesārņojuma riska līmeni apdzīvotās vietās<br />
2.1.2. Veikt hidroloģisko pētījumu plūdu<br />
apdraudētajās teritorijās <strong>Ogres</strong> novadā<br />
2.2.1. Samazināt trokšņa līmeni un uzlabot<br />
gaisa kvalitāti <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
2.2.2. Izstrādāt plānu CO 2 emisijas<br />
samazināšanai, veikt pašvaldības ēku<br />
termoauditus un sagatavot tehnisko<br />
dokumentāciju<br />
Rezultāts<br />
Ieviesti Vides vadības sistēmas (EMAS)<br />
principi pašvaldībā<br />
Veikta ainavu inventarizācija, izstrādāti<br />
ainavu kopšanas, uzturēšanas,<br />
saglabāšanas un apzaļumošanas noteikumi<br />
Kūrortzonas statusa noteikšana<br />
atsevišķām teritorijām atbilstoši<br />
normatīvo aktu prasībām<br />
Samazinājies bīstamo autokravu<br />
iespējamā piesārņojuma riska līmenis un<br />
izstrādāts sadarbības plāns ar atbildīgajām<br />
iestādēm<br />
Izstrādāts pasākumu plāns plūdu draudu<br />
novēršanai<br />
Sagatavots pasākumu plāns trokšņa<br />
līmeņa samazināšanai un gaisa kvalitātes<br />
uzlabošanai <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
Izstrādāts plāns CO 2 emisijas<br />
samazināšanai ar aktivitātēm, lai<br />
samazinātu siltuma zudumus pašvaldības<br />
ēkās<br />
Plānotais rezultāta sasniegšanas<br />
laika posms<br />
3 gadu<br />
laikā<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
7 gadu<br />
laikā<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Pastāvīgi<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 49
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3. VTP<br />
Dabas<br />
daudzveidības<br />
saglabāšana<br />
4. VTP<br />
3.1. RV<br />
Īpaši<br />
aizsargājamo<br />
dabas teritoriju<br />
attīstība<br />
4.1. RV<br />
Sabiedrības<br />
līdzdalība<br />
vides attīstībā<br />
3.1.1. Iespēju robežās īstenot Dabas<br />
aizsardzības plānos (DAP) ietvertos<br />
pasākumus, kuros kā atbildīgā institūcija ir<br />
norādīta pašvaldība<br />
3.1.2. Sadarbībā ar citām institūcijām<br />
vienoties par Īpaši aizsargājamo dabas<br />
teritoriju (ĪADT) apsaimniekošanas<br />
organizāciju/- as izveidi<br />
3.1.3. Piedalīties informācijas par dabas<br />
pieminekļiem un dabas objektiem izplatīšanā<br />
4.1.1. Izstrādāt un īstenot uzņēmumu un<br />
iestāžu informēšanas plānu, lai popularizētu<br />
Vides vadības sistēmas (EMAS) sertifikāta<br />
vai principu ieviešanu<br />
Document Title<br />
Uzsākta DAP paredzēto pasākumu<br />
īstenošana<br />
Izveidotas ĪADT apsaimniekošanas<br />
organizācijas<br />
Nodrošināta plašāka informācijas<br />
pieejamība par dabas pieminekļiem un<br />
dabas objektiem<br />
Izstrādāts plāns Vides vadības sistēmas<br />
(EMAS) ieviešanai vairākās iestādēs vai<br />
uzņēmumos<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Attīstīta vides<br />
komunikācija<br />
4.1.2. Izstrādāt un ieviest vides<br />
komunikācijas plānu (sabiedrības izglītošana<br />
un informēšana par vides jautājumiem)<br />
Nodrošināta sistemātiska, nepārtraukta<br />
sabiedrības izglītošana un informēšana par<br />
vides jautājumiem<br />
X<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 50
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong>-2018.gadam<br />
Document Title<br />
3. NOTEIKTĀS VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES SASNIEGŠANAS<br />
IZVĒRTĒJUMA RĀDĪTĀJI<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā <strong>2011.</strong> – <strong>2017</strong>.gadam noteiktas 26 vidēja termiņa<br />
prioritātes. To sasniegšanas izvērtēšanas izvērtējuma pamatā ir izvērtējuma jeb rezultatīvie<br />
rādītāji 11 .<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā <strong>2011.</strong>-<strong>2017</strong>.gadam noteiktās vidēja termiņa<br />
prioritātes sasniegšanas izvērtējuma rādītāji<br />
1. ilgtermiņa prioritāte - Efektīva un moderna pārvalde<br />
1.vidēja termiņa prioritāte - Optimāla pārvalde<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
1.Iedzīvotāju apmierinātība ar <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> pašvaldības darbu, %<br />
2.Darbinieku skaits, kuru izglītības<br />
līmenis atbilst amata aprakstā<br />
minētajām prasībām<br />
2. vidēja termiņa prioritāte - E- pārvalde<br />
Rādītājs<br />
1.Piedāvāto e- pakalpojumu skaits<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
2.Iedzīvotāju skaits, kas izmantojuši e-<br />
pakalpojumus<br />
3. vidēja termiņa prioritāte - Sabiedrības līdzdalība pārvaldes procesos<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence<br />
2009.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Iedzīvotāju aktivitāte pašvaldības<br />
vēlēšanās, %<br />
2. ilgtermiņa prioritāte - Daudzveidīga un inovatīva ekonomika<br />
1.vidēja termiņa prioritāte - Uzņēmējdarbību atbalstoša pašvaldība<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Realizēto privāto un publisko<br />
partnerību projekti<br />
2. vidēja termiņa prioritāte - Ekonomisko attīstību veicinoša infrastruktūra<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības<br />
organizēta<br />
iedzīvotāju<br />
aptauja<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
Centrālā vēlēšanu<br />
komisija<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
11<br />
Papildu informācija par vidēja termiņa prioritātes sasniegšanas izvērtējuma rādītājiem pieejama attīstības<br />
<strong>programma</strong>s IV daļā Attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanas uzraudzības kārtība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 51
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong>-2018.gadam<br />
1.<strong>Ogres</strong> pilsētas un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ciemu<br />
rekonstruēto ielu kopgarums, m<br />
2.Rekonstruēto pašvaldības ceļu<br />
kopgarums, m<br />
3. vidēja termiņa prioritāte - Atbalsts ražošanas un pakalpojumu attīstībai<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Ekonomiski aktīvo uzņēmumu skaits<br />
2.Nodarbināto skaits<br />
3.Strādājošo mēneša vidējā bruto darba<br />
samaksa, LVL<br />
4.Bezdarbnieku skaits<br />
5.Ekonomiski aktīvo iedzīvotāju skaits<br />
Document Title<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
Centrālā<br />
statistiskas<br />
pārvalde<br />
Centrālā<br />
statistiskas<br />
pārvalde<br />
Centrālā<br />
statistiskas<br />
pārvalde<br />
Nodarbinātības<br />
valsts aģentūra<br />
Centrālā<br />
statistiskas<br />
pārvalde<br />
6. Privāto investīciju apjoms, LVL Centrālā<br />
statistiskas<br />
pārvalde<br />
7. Publisko investīciju apjoms, LVL Centrālā<br />
statistiskas<br />
pārvalde<br />
8.<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> derīgo izrakteņu<br />
ieguves apjoms, m 3<br />
9.<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> tūrisma objektu<br />
apmeklētāju skaits<br />
4. vidēja termiņa prioritāte - Informēta sabiedrība par <strong>novada</strong> ekonomiku<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Iedzīvotāju apmierinātība ar <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> pašvaldības darbu sabiedrības<br />
informēšanā par ekonomiskās attīstības<br />
procesiem novadā, %<br />
3. ilgtermiņa prioritāte - Vidi saudzējoša infrastruktūra<br />
1.vidēja termiņa prioritāte - Efektīva infrastruktūras pārvalde<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
1.Iedzīvotāju apmierinātība ar<br />
pašvaldības sniegto pakalpojumu klāstu<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Centrālā<br />
statistiskas<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> Tūrisma<br />
informācijas<br />
centrs<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības<br />
organizēta<br />
iedzīvotāju<br />
aptauja<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 52
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong>-2018.gadam<br />
un sniegto komunālo pakalpojumu<br />
kvalitāti, %<br />
2.Pašvaldības komunālajā jomā<br />
strādājošo darbinieku īpatsvars, kuru<br />
izglītības līmenis atbilst amata aprakstā<br />
minētajām prasībām, %<br />
2. vidēja termiņa prioritāte - Mūsdienu prasībām atbilstoša infrastruktūra<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Pašvaldības autoceļu kopējais garums<br />
novadā ar asfalta segumu, km<br />
2.Rekonstruēto pašvaldības ceļu<br />
kopgarums, m<br />
3.<strong>Ogres</strong> pilsētas un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ciemu<br />
kopējais garums novadā ar asfalta<br />
segumu, m<br />
4.<strong>Ogres</strong> pilsētas un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ciemu<br />
rekonstruēto ielu kopgarums, m<br />
5.Veloceliņu kopgarums novadā, m<br />
6.<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dzelceļa stacijās<br />
iekāpušo pasažieru skaits<br />
7.<strong>Ogres</strong> novadā pārvadāto<br />
autotransporta pasažieru skaits<br />
8.Ceļu satiksmes negadījumu skaits<br />
<strong>Ogres</strong> novadā<br />
9.Ugunsgrēku skaits<br />
10.Ceļā patērētais laiks uz galvaspilsētu<br />
ar autobusu, min.<br />
11.Ceļā patērētais laiks uz galvaspilsētu<br />
ar privāto transportu, min.<br />
12. Pārstrādei nodoto atkritumu<br />
daudzums, m 3<br />
13.Mājsaimniecību īpatsvars, kuri<br />
noslēguši līgumu ar atkritumu<br />
apsaimniekotāju, %<br />
14.Notekūdeņu atbilstība normatīvo<br />
aktu prasībām<br />
Document Title<br />
organizēta<br />
iedzīvotāju<br />
aptauja<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
VAS „Latvijas<br />
Dzelzceļš”<br />
Sabiedriskā<br />
transporta<br />
pārvadātāju<br />
sniegtā<br />
informācija<br />
Ceļu satiksmes<br />
drošības direkcija<br />
Valsts<br />
ugunsdzēsības un<br />
glābšanas dienests<br />
Sabiedriskā<br />
transporta<br />
pārvadātāju<br />
sniegtā<br />
informācija<br />
VAS „Latvijas<br />
Valsts ceļi”<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 53
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong>-2018.gadam<br />
15.Kopējais kanalizācijas tīklu garums<br />
<strong>Ogres</strong> novadā, m<br />
16.Kopējais siltumtīklu garums <strong>Ogres</strong><br />
novadā, m<br />
17.Mobilo sakaru tīkla pārklājums<br />
<strong>novada</strong> teritorijā, %<br />
18.<strong>Ogres</strong> novadā esošo kapsētu<br />
teritorijas kopējā platība, ha<br />
3. vidēja termiņa prioritāte - Sabiedrības iesaistīšana infrastruktūras attīstībā<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Iedzīvotāju dalība talkās, akcijās un<br />
tamlīdzīgos pasākumos<br />
2.Apsaimniekošanā<br />
nodotu<br />
daudzdzīvokļu māju īpatsvars, %<br />
4. ilgtermiņa prioritāte - Konkurētspējīga izglītība un sports<br />
1.vidēja termiņa prioritāte - Racionāla izglītības un sporta procesa pārvalde<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Document Title<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Mobilo sakaru<br />
turētāji<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
1. Normatīvo aktu prasībām atbilstoši<br />
izglītoti un kvalificēti pedagogi, %<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
2.Izglītības iestāžu nodrošinājums ar<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kvalificētiem<br />
tehniskajiem<br />
pašvaldība<br />
darbiniekiem, %<br />
3.Pedagogu vidējais vecums <strong>Ogres</strong><br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
<strong>novada</strong> vispārējās pamata un vidējās<br />
pašvaldība<br />
izglītības iestādēs<br />
2. vidēja termiņa prioritāte - Mūsdienu prasībām atbilstoša izglītības un sporta infrastruktūra<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Avots<br />
1.Elektroenerģijas patēriņš vispārējās<br />
pamata un vidējās izglītības iestādēs uz<br />
vienu skolēnu, kwh<br />
2.Siltumenerģijas patēriņš vispārējās<br />
pamata un vidējās izglītības iestādēs uz<br />
vienu skolēnu, MWh<br />
3.Izglītības un sporta iestāžu pielāgota<br />
infrastruktūra cilvēkiem ar<br />
funkcionāliem traucējumiem, %<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
3. vidēja termiņa prioritāte - Izglītības un sporta pakalpojumu pieejamība un attīstība<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Avots<br />
1.Speciālo programmu skaits<br />
pašvaldības pirmsskolas izglītības<br />
iestādēs<br />
2.Izglītības iestāžu nodrošinājums ar<br />
sporta inventāru, %<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 54
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong>-2018.gadam<br />
4. vidēja termiņa prioritāte - Sabiedrības iesaistīšana izglītības procesā<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Mūžizglītības programmu skaits<br />
izglītības iestādēs<br />
2.Iedzīvotāju īpatsvars ar augstāko<br />
izglītību, %<br />
5. ilgtermiņa prioritāte - Kvalitatīva un pieejama kultūrvide<br />
1.vidēja termiņa prioritāte - Efektīva kultūras procesa pārvalde<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
1. Normatīvo aktu prasībām atbilstoši,<br />
izglītoti un kvalificēti speciālisti, %<br />
2.Nodrošinājums ar kvalificētiem<br />
speciālistiem amatiermākslas kolektīvu<br />
vadīšanā, %<br />
3. Pieredzes apmaiņas pasākumos<br />
iesaistīto speciālistu skaits<br />
2. vidēja termiņa prioritāte - Moderna kultūras institūciju infrastruktūra<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
1. Atjaunoto kultūras pieminekļu skaits,<br />
kas ir pašvaldības īpašumā un valdījumā<br />
2.Kultūras objektu īpatsvars, kas<br />
pieejams cilvēkiem ar īpašām<br />
vajadzībām, %<br />
Document Title<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Centrālā<br />
statistiskas<br />
pārvalde<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
3. vidēja termiņa prioritāte - Kultūras mantojuma saglabāšana un mūsdienu kultūras procesu<br />
attīstība<br />
Rādītājs<br />
Avots<br />
1. Māksliniecisko kolektīvu skaits, kas<br />
piedalījušies Vispārējos Latviešu<br />
Dziesmu un Deju svētkos (vērtība<br />
skatāma 2008.gadā)<br />
2. Māksliniecisko kolektīvu skaits, kas<br />
piedalījušies starptautiska mēroga<br />
pasākumos<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
4. vidēja termiņa prioritāte - Sabiedrības iesaistīšana kultūrvides veidošanā<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
1. Apmeklētāju skaits vietējas nozīmes<br />
tradicionālajās kultūras aktivitātēs<br />
6. ilgtermiņa prioritāte - Veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrība<br />
1.vidēja termiņa prioritāte - Optimāla sociālās un veselības aizsardzības pārvalde<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence Avots<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 55
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong>-2018.gadam<br />
1. Normatīvo aktu prasībām atbilstoši<br />
izglītoti un kvalificēti speciālisti, %<br />
2.Pieredzes apmaiņas pasākumos<br />
iesaistīto darbinieku skaits gada laikā<br />
2. vidēja termiņa prioritāte - Mūsdienu prasībām atbilstoša infrastruktūra<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Mobilo pakalpojumu skaits<br />
2.Siltumenerģijas patēriņš kultūras<br />
objektos un iestādēs, MWh<br />
3. vidēja termiņa prioritāte - Sociālo un veselības pakalpojumu attīstība<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
1.Audžuģimeņu skaits<br />
Document Title<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
4. vidēja termiņa prioritāte - Sabiedrības līdzdalība sociālajā un veselības aizsardzībā<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Avots<br />
1. Veselīga dzīves veida<br />
popularizēšanas pasākumos iesaistīto<br />
iedzīvotāju skaits<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
7. ilgtermiņa prioritāte - Atbildīga dabas apsaimniekošana<br />
1.vidēja termiņa prioritāte - Vides vadības sistēmas ieviešana<br />
Rādītājs<br />
Vērtība Attīstības tendence Avots<br />
2010.gadā <strong>2017</strong>.gadā<br />
- - - -<br />
2. vidēja termiņa prioritāte - Preventatīvie pasākumi vides risku samazināšanai un vides<br />
kvalitātes uzlabošanai<br />
Rādītājs<br />
1.Siltuma zudumi pašvaldības ēkās, %<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
3. vidēja termiņa prioritāte - Dabas daudzveidības saglabāšana<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
1. Dabas aizsardzības plānos ietverto<br />
pasākumu skaits, kuros kā atbildīgā<br />
institūcija ir norādīta pašvaldība<br />
4. vidēja termiņa prioritāte - Attīstīta vides komunikācija<br />
Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
1.Iestāžu un uzņēmumu skaits, kuros<br />
ieviesta Vides vadības sistēma (EMAS)<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Attīstības tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
Avots<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 56
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam projekts<br />
pieņemts un nodots sabiedriskajai apspriešanai ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes<br />
2010. gada 21.oktobra lēmumu (protokola Document Nr.12, Title 1.§)<br />
OGRES NOVADA ATTĪSTĪBAS<br />
PROGRAMMA <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. GADAM<br />
(4 daļās)<br />
III DAĻA<br />
Rīcības plāns <strong>2011.</strong> - 2013. gadam<br />
Ogrē 2010.
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
Document Title<br />
SATURS<br />
Ievads .................................................................................................................................... 4<br />
1. Rīcības plāns ilgtermiņa prioritāšu sasniegšanai ......................................................... 5<br />
1.1. Rīcības plāns 1.ilgtermiņa prioritātes – efektīva un moderna pārvalde -<br />
sasniegšanai .............................................................................................................. 5<br />
1.2. Rīcības plāns 2.ilgtermiņa prioritāte – daudzveidīga un inovatīva ekonomikasasniegšanai<br />
............................................................................................................ 13<br />
1.3. Rīcības plāns 3.itermiņa prioritāte – vidi saudzējoša infrastruktūra -<br />
sasniegšanai ............................................................................................................ 22<br />
1.4. Rīcības plāns 4 ilgtermiņa prioritāte – konkurētspējīga izglītība un sportssasniegšanai<br />
............................................................................................................ 40<br />
1.5. Rīcības plāns 5 ilgtermiņa prioritāte – kvalitatīva un pieejama kultūrvidesasniegšanai<br />
............................................................................................................ 70<br />
1.6. Rīcības plāns 6 ilgtermiņa prioritāte – veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrībasasniegšanai<br />
............................................................................................................ 82<br />
1.7. Rīcības plāns 7 ilgtermiņa prioritāte – atbildīga dabas apsaimniekošanasasniegšanai<br />
............................................................................................................ 91<br />
2. Rīcības plāna kopsavilkums .......................................................................................... 96<br />
2.1. Ilgtermiņa prioritāšu sasniegšanai plānotie projektu finanšu līdzekļi <strong>2011.</strong> –<br />
2013.gadam ............................................................................................................. 96<br />
2.2. Ilgtermiņa prioritāšu sasniegšanai izvirzīto projektu, aktivitāšu skaits <strong>2011.</strong>-<br />
2013.gadam sadalījumā pa vidēja termiņa prioritātēm (VTP)................................ 96<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 2
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. .gadam<br />
Document Title<br />
IEVADS<br />
Lai sasniegtu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s II daļā Attīstības stratēģija <strong>2011.</strong> – <strong>2017</strong>.<br />
gadam izvirzītās vidēja termiņa prioritātes, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> – <strong>2017</strong>.<br />
gadam ietvaros ir izstrādāta III daļa - Rīcības plāns <strong>2011.</strong> - 2013. gadam.<br />
Rīcības plānā tiek atspoguļotas plānotās investīcijas <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības attīstības<br />
veicināšanai - gan pašvaldības investīcijas, gan investīcijas, ko plānots piesaistīt Eiropas<br />
Savienības atbalsta ietvaros, gan arī investīcijas no citiem finanšu avotiem. Rīcības plāns izstrādāts<br />
3 gadu termiņam, paredzot konkrētu projektu izstrādi un to sasaisti ar izpildītājiem un finanšu<br />
resursiem <strong>2011.</strong>, 2012. un 2013. gadā. Ja kādu no attīstības <strong>programma</strong>s II daļā - Attīstības<br />
stratēģija <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>.gadam - noteiktajiem uzdevumiem nav paredzēts realizēt 3 gadu laikā,<br />
Rīcības plānā dota norāde - „projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas”.<br />
Rīcības plāns sastādīts secīgi pa visām 7 attīstības programmā noteiktajām ilgtermiņa<br />
prioritātēm, un tas ietver:<br />
• informāciju par projekta jeb aktivitātes pamatojumu - saistība ar attīstības<br />
<strong>programma</strong>s noteiktajām vidēja termiņa prioritātēm, rīcības virzieniem un<br />
uzdevumiem;<br />
• informāciju par projekta jeb aktivitātes plānotajiem darbības rezultātiem;<br />
• informāciju par plānoto projekta jeb aktivitātes uzsākšanas gadu un tā realizācijas<br />
ilgumu;<br />
• informāciju par projekta jeb aktivitātes finanšu instrumentu un projekta indikatīvo<br />
summu, norādot, vai finansējuma avots ir pašvaldības budžets, Eiropas Savienības<br />
finansējums vai kāds cits finanšu instruments;<br />
• informāciju par atbildīgo projekta jeb aktivitātes īstenošanā.<br />
Rīcības plānā iekļauto informāciju par realizējamiem projektiem un aktivitātēm var pārskatīt,<br />
veicot ikgadējo rīcības plāna aktualizāciju. Rīcības plāna aktualizāciju, nemainot pārejās attīstības<br />
<strong>programma</strong>s daļas, paredzēts veikt katru gadu, pārskatot līdzšinējo projektu statusu, iekļaujot<br />
jaunus projektus un projektu idejas, kas atbilst attīstības programmā izvirzītajām vidēja termiņa<br />
prioritātēm.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 3
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1. RĪCĪBAS PLĀNS ILGTERMIŅA PRIORITĀŠU SASNIEGŠANAI<br />
1.1. RĪCĪBAS PLĀNS 1. ILGTERMIŅA PRIORITĀTES - EFEKTĪVA UN MODERNA PĀRVALDE – SASNIEGŠANAI<br />
Nr.<br />
1.1.1.1.<br />
1.1.1.2.<br />
1.1.1.3.<br />
Projekta nosaukums/aktivitāte<br />
Funkciju audits pašvaldības<br />
administrācijā un iestādēs<br />
Procesu audits pašvaldības<br />
administrācijā un iestādēs<br />
Pārvaldes struktūras modeļa izstrāde<br />
un ieviešana<br />
Projekta/aktivitātes plānotie<br />
darbības rezutāti<br />
Plānotais laika<br />
posms<br />
Projekta/aktivitātes<br />
uzsākšanas gads<br />
Projekta/aktivitātes<br />
realizācijas ilgums<br />
1. VTP Optimāla pārvalde<br />
1.1. RV Pārvaldes sistēmas pilnveidošana<br />
1.1.1. uzdevums. Pilnveidot pašvaldības pārvaldes struktūru<br />
Apzināta administratīvo resursu<br />
izmantošanas efektivitāte;<br />
priekšlikumi pašvaldības darba<br />
uzlabošanai<br />
Sakārtots un pārskatāms<br />
pašvaldības darbs<br />
Izveidota samērīga <strong>novada</strong><br />
pārvaldes struktūra;<br />
skaidri definētas pašvaldības<br />
pakalpojumu saņemšanas<br />
iespējas<br />
Finanšu instruments un<br />
indikatīvā summa<br />
Pašvaldības budžets<br />
ES un citu ārējo<br />
fondu finansējums<br />
Cits finansējuma<br />
avots<br />
Atbildīgais<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 Izpilddirektors<br />
2012. 1 gads 4500 25500 Izpilddirektors<br />
2012. 1 gads 0 Izpilddirektors<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 4
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.1.4.<br />
1.1.2.1.<br />
1.1.2.2.<br />
1.1.3.1.<br />
1.1.3.2.<br />
Regulāra lietvedības un arhīvu<br />
sistēmu un dokumentu aprites<br />
kontrole pagastu pārvaldēs<br />
Mācības finanšu plānošanā un<br />
vadībā iesaistītajiem cilvēkiem<br />
Vienotas budžeta plānošanas<br />
sistēmas ieviešana pašvaldībā<br />
Vienotu pamatprincipu izstrāde<br />
personāla vadībā pašvaldībā<br />
Pašvaldībā nodarbināto atalgojuma<br />
sistēmas sakārtošana<br />
Lietvedības un arhīvu sistēmu<br />
un dokumentu kontrole pagastu<br />
pārvaldēs 1 reizi gadā<br />
Document Title<br />
2013. pastāvīgi 0<br />
1.1.2. uzdevums. Uzlabot finanšu vadības sistēmu<br />
Amatpersonu (t.sk. domes<br />
deputātu, iestāžu un<br />
struktūrvienību vadītāju)<br />
izpratne par finanšu plānošanas<br />
pamatprincipiem<br />
<strong>2011.</strong> 2 900 5100<br />
Vienoti kritēriji budžeta<br />
plānošanā visās pašvaldības<br />
iestādēs;<br />
sabalansēts pašvaldības budžets<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
1.1.3. uzdevums. Izveidot vienotu personāla vadības sistēmu<br />
Vienota personāla vadības<br />
sistēma pašvaldības<br />
administrācijā un iestādēs;<br />
personāla vadības <strong>programma</strong>s<br />
ieviešana<br />
Izstrādāta vienota darba<br />
samaksas sistēma pašvaldībā<br />
nodarbinātajiem<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 4 000<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
1.2. RV Nodrošinājums ar augstas kvalifikācijas speciālistiem<br />
1.2.1. uzdevums. Sistemātiski paaugstināt pašvaldības darbinieku kvalifikāciju un profesionalitāti<br />
Adm.<br />
lietvedības<br />
nodaļa<br />
Adm. finanšu<br />
un<br />
ekonomikas<br />
nodaļa<br />
Adm. finanšu<br />
un<br />
ekonomikas<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
personāla<br />
vadītājs<br />
Adm.<br />
personāla<br />
vadītājs<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 5
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.1.1.<br />
1.2.1.2.<br />
1.2.1.3.<br />
1.3.1.1.<br />
Plāna izstrāde pārvaldes darbinieku<br />
apmācībām<br />
Kursi pašvaldības administrācijas un<br />
iestāžu darbinieku kvalifikācijas<br />
paaugstināšanai savā specialitātē<br />
Pašvaldības darbinieku prasmju<br />
uzlabošana informācijas un<br />
komunikāciju tehnoloģiju<br />
izmantošanā<br />
Veikta mācību vajadzību<br />
analīze pārvaldes darbiniekiem;<br />
izstrādāts apmācību plāns<br />
pārvaldes darbiniekiem<br />
Pašvaldības darbinieku<br />
zināšanas par jaunākajām<br />
prasībām un tendencēm<br />
atbilstošajā specialitātē<br />
Efektīva IKT iespēju<br />
izmantošana pašvaldības darbā;<br />
operatīva informācijas apmaiņa<br />
pašvaldībā<br />
Document Title<br />
2012 1 gads 0<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 750 4250<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 3500 20000<br />
1.3. RV Sadarbība ar citām institūcijām<br />
1.3.1. uzdevums. Aktīvi piedalīties vienotas reģiona un valsts pašvaldību attīstības politikas izstrādē un īstenošanā<br />
Dalība Latvijas Pašvaldību<br />
savienības, Rīgas plānošanas reģiona<br />
un citu pašvaldības darbību<br />
regulējošu institūciju aktivitātēs<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> interešu<br />
pārstāvība plānošanas<br />
dokumentu, normatīvo aktu<br />
izstrādes procesā un citās<br />
aktivitātēs<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
1.3.2. uzdevums. Attīstīt sadarbību ar Latvijas un citu valstu pašvaldībām<br />
Adm.<br />
personāla<br />
vadītājs<br />
Adm.<br />
personāla<br />
vadītājs<br />
Adm.<br />
personāla<br />
vadītājs<br />
Domes<br />
priekšsēdētājs<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 6
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.2.1.<br />
Pašvaldības speciālistu dalība<br />
pieredzes apmaiņas pasākumos<br />
Latvijā<br />
Paaugstināta pašvaldības<br />
darbinieku kompetence un<br />
izpratne savā specialitātē;<br />
jaunu pieeju izmantošana<br />
pašvaldības funkciju<br />
nodrošināšanā;<br />
noorganizēti vismaz 2<br />
pieredzes apmaiņas pasākumi<br />
gadā ar Latvijas pašvaldībām<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
1000<br />
gadā<br />
Izpilddirektors<br />
1.3.2.2.<br />
1.3.2.3.<br />
Pašvaldības sadarbība ar ārvalstu<br />
partneriem<br />
Pašvaldības dalība starptautiskos<br />
projektos<br />
Noslēgti sadarbības līgumi ar<br />
citu valstu pašvaldībām;<br />
noorganizēts vismaz 1<br />
pieredzes apmaiņas pasākums<br />
gadā<br />
Īstenots vismaz 1 starptautisks<br />
projekts gadā;<br />
pašvaldības darbā integrēta<br />
starptautiskā pieredze<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 4500 25500<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
7500<br />
gadā<br />
1.4. RV Sabiedriskā kārtība un drošība<br />
1.4.1. uzdevums. Veikt pasākumus sabiedriskās kārtības un drošības uzlabošanā<br />
42500<br />
gadā<br />
Adm.<br />
attīstības<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
attīstības<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 7
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.4.1.1.<br />
Sadarbība ar jauniešu organizācijām<br />
preventīvā darba nodrošināšanai<br />
sabiedriskās kārtības un drošības<br />
uzlabošanai<br />
Vismaz 3 pasākumi gadā<br />
sadarbībā ar jauniešu<br />
organizācijām sabiedriskās<br />
kārtības un drošības<br />
uzlabošanai;<br />
izgatavoti un izplatīti <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> skolēniem atstarotāji un<br />
informatīvi materiāli par<br />
sabiedrisko kārtību un drošību<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 600 3400<br />
Pašvaldības<br />
policija<br />
1.4.1.2.<br />
Video novērošanas sistēmas<br />
uzstādīšana apdzīvotās vietās<br />
Uzstādītas 12 video<br />
novērošanas kameras dažādās<br />
apdzīvotās vietās;<br />
Pašvaldības policijā izveidotas<br />
4 štata vietas darbam ar video<br />
novērošanas sistēmu<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 10000<br />
Pašvaldības<br />
policija<br />
1.4.1.3.<br />
1.4.2.1.<br />
Psiholoģiskā atbalsta nodrošināšana<br />
pašvaldības policistiem<br />
Automašīnu iegāde pašvaldības<br />
policijas vajadzībām<br />
Nodrošināts psiholoģiskais<br />
atbalsts pašvaldības policijas<br />
darbiniekiem<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
1.4.2. uzvdevums. Uzlabot pašvaldības policijas materiāli tehnisko bāzi<br />
Pašvaldības policijas<br />
vajadzībām iegādātas 3 ar video<br />
kamerām un speciālām ierīcēm<br />
aprīkotas automašīnas<br />
2011 3 36000<br />
2. VTP E - pārvalde<br />
2.1. RV E - pārvaldes sistēmas ieviešana<br />
2.1.1. uzdevums. Izveidot vienotu pašvaldības komunikāciju un informācijas sistēmu<br />
Pašvaldības<br />
policija<br />
Pašvaldības<br />
policija<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 8
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.1.1.<br />
2.1.1.2.<br />
2.1.1.3.<br />
2.1.2.1.<br />
2.1.2.2.<br />
Vienotas lietvedības sistēmas<br />
izmantošana<br />
Vienotas grāmatvedības sistēmas<br />
izmantošana<br />
Vienotas telefonu sakaru sistēmas<br />
nodrošināšana pašvaldībā<br />
Aktīva dalība valsts mēroga e-<br />
pārvaldes projektu ieviešanā<br />
Bezmaksas bezvadu interneta pieeja<br />
konkrētās vietās novadā<br />
2.2.1.1. Pašvaldības e-pakalpojumu attīstība<br />
2.2.1.2.<br />
Informatīvi pasākumi iedzīvotājiem<br />
par e-pakalpojumu izmantošanas<br />
iespējām<br />
Pārskatāma dokumentu aprite<br />
pašvaldībā<br />
Pašvaldībā centralizēta<br />
grāmatvedība<br />
Samazinātas pašvaldības<br />
telefonsakaru izmaksas<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0<br />
2011 3 gadi 35000<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 10000<br />
2.1.2. uzdevums. Iekļauties vienotā valsts e- pārvaldes sistēmā<br />
Iedzīvotājiem un pašvaldības<br />
darbiniekiem pieejama vienota<br />
informācijas sistēma<br />
Pašvaldības e-pakalpojumi<br />
pieejami bez maksas 3 vietās<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
1500<br />
gadā<br />
2013. 3 gadi 1000<br />
2.2. RV E - pakalpojumu pieejamība sabiedrībai<br />
2.2.1. uzdevums. Aktivizēt iedzīvotājus izmantot pašvaldības e-pakalpojumus<br />
Izstrādāti vai uzlaboti ne mazāk<br />
kā 2 pašvaldības e-pakalpojumi<br />
gadā<br />
Palielinājies iedzīvotāju skaits,<br />
kas aktīvi izmanto pašvaldības<br />
e-pakalpojumus<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
700<br />
gadā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
5000<br />
gadā<br />
4000<br />
gadā<br />
2.2.2. uzdevums. Paplašināt informācijas par pašvaldību pieejamību plašam sabiedrības lokam<br />
Adm.<br />
datortehnikas<br />
inženieris<br />
Adm.<br />
datortehnikas<br />
inženieris<br />
Adm.<br />
datortehnikas<br />
inženieris<br />
Izpilddirektors<br />
Adm.<br />
datortehnikas<br />
inženieris<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 9
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.2.1.<br />
2.2.2.2.<br />
3.1.1.1.<br />
3.1.1.2.<br />
Pamatinformācijas uzturēšana<br />
pašvaldības mājas lapā vismaz 3<br />
valodās<br />
Operatīvā informācija par<br />
nozīmīgākajām <strong>novada</strong> vadības<br />
aktivitātēm pašvaldības mājas lapā<br />
Dažādu sadarbības formu<br />
izmantošana pašvaldības un<br />
iedzīvotāju komunikācijā<br />
Informācija par pašvaldību<br />
pieejama plašam sabiedrības<br />
lokam<br />
Uzlabota informācijas<br />
pieejamība par pašvaldības<br />
vadības darbu<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
3. VTP Sabiedrības līdzdalība pārvaldes procesos<br />
3.1. RVIedzīvotāju iesaistīšana pašvaldības attīstības jautājumu risināšanā<br />
3.1.1. uzdevums. Sekmēt pilsonisko izglītību un iedzīvotāju līdzdalību sabiedriskajos procesos<br />
Kursu organizēšana iedzīvotājiem<br />
par sabiedriski nozīmīgiem<br />
jautājumiem<br />
Noorganizēti vismaz 2<br />
pasākumi gadā, izmantojot<br />
tādas metodes kā lietišķās<br />
spēles, iedzīvotāju žūrijas,<br />
forumi, diskusijas u.tml.<br />
2 reizes gadā noorganizēti kursi<br />
un semināri iedzīvotājiem par<br />
sabiedriski nozīmīgiem<br />
jautājumiem<br />
2012. pastāvīgi<br />
2012. pastāvīgi<br />
3.1.2. uzdevums. Izmantot IKT interaktīvās iespējas iedzīvotāju un pašvaldības komunikācijā<br />
Vienkārša un operatīva<br />
iedzīvotāju viedokļa<br />
3.1.2.1. Elektroniskās iedzīvotāju aptaujas noskaidrošana pašvaldības<br />
darbā aktuālos jautājumos<br />
vismaz 2 reizes gadā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
1000<br />
gadā<br />
1000<br />
gadā<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 10
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.1.2.2.<br />
3.1.3.1.<br />
3.1.3.2.<br />
Tiešsaistes komunikācija ar<br />
iedzīvotājiem - intervijas ar<br />
pašvaldības vadību<br />
Informācijas koordinācija starp<br />
NVO, interešu grupām,<br />
iedzīvotājiem un pašvaldību<br />
Pašvaldības konsultācijas NVO<br />
reģistrācijai un dokumentācijas<br />
sagatavošanā investīciju piesaistei<br />
Vienkāršota iespēja<br />
iedzīvotājiem uzdod<br />
pašvaldības vadībai aktuālos<br />
jautājumus;<br />
nodrošinātas tiešsaistes<br />
intervijas ar vadību 2 reizes<br />
gadā<br />
Document Title<br />
2013. pastāvīgi 0<br />
3.1.3. uzdevums. Veicināt dialogu starp pašvaldību, NVO un interešu grupām<br />
izveidota informatīvā bāze par<br />
NVO darbību novadā;<br />
Izveidota NVO koordinācijas<br />
padome<br />
Piesaistītas investīcijas <strong>novada</strong><br />
biedrību, nodibinājumu un<br />
interešu grupu projektiem<br />
2012. pastāvīgi 0<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
2000<br />
gadā<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
Adm.<br />
attīstības<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 11
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1.2. RĪCĪBAS PLĀNS 2. ILGTERMIŅA PRIORITĀTES - DAUDZVEIDĪGA UN INOVATĪVA EKONOMIKA – SASNIEGŠANAI<br />
Plānotais laika<br />
posms<br />
Finanšu instruments un<br />
indikatīvā summa<br />
Nr.<br />
Projekta nosaukums/aktivitāte<br />
Projekta/aktivitātes plānotie<br />
darbības rezultāti<br />
Projekta/aktivitātes<br />
uzsākšanas gads<br />
Projekta/aktivitātes<br />
realizācijas ilgums<br />
Pašvaldības budžets<br />
ES un citu ārējo fondu<br />
finansējums<br />
Cits finansējuma avots<br />
Atbildīgais<br />
1.1.1.1.<br />
1.1.1.2.<br />
1.1.1.3.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmējdarbības<br />
attīstības plāna izstrāde<br />
Informācijas par uzņēmējdarbību<br />
<strong>Ogres</strong> novadā pieejamības<br />
nodrošināšana<br />
Savlaicīgas informācijas par<br />
pašvaldības plānotajiem iepirkumiem<br />
kārtējā budžeta ietvaros sniegšana<br />
1. VTP Uzņēmējdarbību atbalstoša pašvaldība<br />
1.1. RV Uzņēmējdarbības atbalsta sistēmas pilnveidošana<br />
1.1.1. uzdevums. Pilnveidot <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmējdarbības attīstības atbalsta sistēmu<br />
Izstrādāts <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
uzņēmējdarbības attīstības<br />
plāns 2012. - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Izveidota sadaļa<br />
"Uzņēmējdarbība <strong>Ogres</strong><br />
novadā" mājas lapā<br />
www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv<br />
Mājas lapā<br />
www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv publicēti<br />
pašvaldības plānotie iepirkumi<br />
pēc pašvaldības budžeta<br />
apstiprināšanas<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 3 000 OBII<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
Sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
Finanšu un<br />
ekonomikas<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 12
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.1.4.<br />
1.1.2.1.<br />
Sistemātiska <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
tautsaimniecības attīstības analīze<br />
Pārskats par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
tautsaimniecības attīstību<br />
iepriekšējā gadā<br />
Document Title<br />
2012.<br />
reizi<br />
gadā<br />
1.1.2. uzdevums. Izstrādāt efektīvu nodokļu atlaižu sistēmu uzņēmējdarbības veicināšanai<br />
Izstrādāt <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> saistošos<br />
noteikumus nodokļu un nodevu<br />
atlaižu piemērošanai<br />
Izstrādāti saistošie noteikumi <strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
1.1.3. uzdevums. Uzlabot pašvaldības un uzņēmēju savstarpējo komunikāciju un sadarbību<br />
1 000 OBII<br />
Juridiskā<br />
nodaļa<br />
1.1.3.1.<br />
Sistemātiska informācijas apmaiņa<br />
starp domes vadību un uzņēmējiem,<br />
uzņēmēju atbalsta NVO<br />
Noorganizētas uzņēmēju,<br />
domes vadības un speciālistu<br />
tikšanās 4 reizes gadā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 1000<br />
Sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
1.1.3.2.<br />
1.1.3.3.<br />
Atvērto Uzņēmējdarbības attīstības<br />
komisijas sēžu organizēšana<br />
Uzņēmēju datu bāzes izveidošana un<br />
uzturēšana<br />
1.1.3.4. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmēju dienas<br />
1.1.3.5.<br />
Uzņēmēju konsultēšana par projektu<br />
aktivitātēm<br />
Noorganizētas 2<br />
Uzņēmējdarbības attīstības<br />
komisijas atvērtās sēdes gadā<br />
Izveidota <strong>novada</strong> uzņēmēju<br />
datu bāze un nodrošināta tās<br />
uzturēšana<br />
Noorganizēts informatīvi<br />
izglītojošs pasākums<br />
Konsultācijas un atbalsts<br />
uzņēmējiem, sagatavoti un<br />
realizēti uzņēmējdarbības<br />
attīstības projekti<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 UAK<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 OBII<br />
<strong>2011.</strong><br />
reizi<br />
gadā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
1.1.4. uzdevums. Attīstīt privāto un publisko partnerību<br />
3 000<br />
gadā<br />
3 000<br />
gadā<br />
OBII<br />
OBII<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 13
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.4.1.<br />
Iespējamo PPP modeļu izpēte <strong>Ogres</strong><br />
novadā<br />
Sagatavoti priekšlikumi PPP<br />
projektu izstrādei un ieviešanai<br />
<strong>Ogres</strong> novadā<br />
Document Title<br />
2012. 1 gads 1 500 8 500<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
1.1.4.2.<br />
OBII ēkas rekonstrukcija, izmantojot Veikta ēkas rekonstrukcija un<br />
2012. 2 gadi 0<br />
PPP modeli<br />
uzbūvēta piebūve<br />
1.1.5. uzdevums. Iesaistīt uzņēmējus pašvaldības lēmumu sagatavošanas un pieņemšanas procesā<br />
800<br />
000<br />
OBII<br />
1.1.5.1.<br />
Uzņēmējdarbības attīstības komisijas<br />
iesaistīšana domes lēmumu<br />
sagatavošanā un pieņemšanā<br />
Uzņēmējdarbības attīstības<br />
komisijas izskatīti lēmuma<br />
projekti un sagatavoti atzinumi<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 UAK<br />
1.1.5.2.<br />
1.1.6.1.<br />
1.2.1.1.<br />
1.2.1.2.<br />
Uzņēmēju iesaistīšana <strong>novada</strong><br />
teritorijas plānošanas dokumentu<br />
izstrādē<br />
Izstrādāti uzņēmējdarbības<br />
attīstību veicinoši teritorijas<br />
attīstības dokumenti<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 Būvvalde<br />
1.1.6.uzdevums. Veikt padziļinātu <strong>novada</strong> tūrisma attīstības iespēju izpēti<br />
Novada tūrisma attīstībai esošo un Izstrādāta <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> tūrisma<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 2 000 TIC<br />
nepieciešamo resursu izvērtējums attīstības koncepcija<br />
1.2. RV Nodrošinājums ar augstas kvalifikācijas speciālistiem<br />
1.2.1. uzdevums. Sniegt palīdzību uzņēmējiem darbinieku kvalifikācijas paaugstināšanā<br />
Pašvaldības atbalsts uzņēmumu<br />
darbinieku apmācībai ar jaunākajām<br />
IT<br />
Uzņēmumu darbinieku apmācību<br />
organizēšana iespējami tuvāk dzīves<br />
un darba vietai<br />
Pašvaldības telpu Ogrē,<br />
Suntažos un Madlienā<br />
piedāvājums datorzinību<br />
apmācības programmu apguvei<br />
Pašvaldības telpu un<br />
aprīkojuma nodrošinājums<br />
uzņēmēju organizētajiem savu<br />
darbinieku izglītojošajiem<br />
pasākumiem<br />
2012. pastāvīgi 1 000 2 000 OBII<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
1 200<br />
gadā<br />
Pagastu<br />
pārvaldes<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 14
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.2.1.<br />
1.2.2.2.<br />
Veicināt sadarbību prakšu vietu<br />
veidošanā <strong>novada</strong> uzņēmumos un<br />
citās institūcijās<br />
Atbalsts <strong>novada</strong> profesionālo<br />
izglītības iestāžu audzēkņu dalībai<br />
praksēs ārvalstīs<br />
Document Title<br />
1.2.2. uzdevums. Sekmēt jauniešu iekļaušanos darba tirgū<br />
Noslēgti prakses līgumi <strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 OBII<br />
Nodrošināts pašvaldības<br />
līdzfinansējums 2 profesionālo<br />
skolu audzēkņu praksēm<br />
ārvalstīs gadā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 1 000<br />
Nodrošinātas 20 prakšu vietas<br />
1.2.2.3. Prakses vietu izveidošana pašvaldībā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
pašvaldībā<br />
1.3. RV Sadarbība ar citām institūcijām<br />
1.3.1. uzdevums. Popularizēt novadā saražoto produkciju un sniegtos pakalpojumus<br />
1.3.1.1.<br />
1.3.1.2.<br />
1.3.2.1.<br />
1.3.2.2.<br />
"<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> prezentācijas grozs"<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Atbalsts sadarbības veidošanai starp<br />
<strong>novada</strong> un ārvalstu uzņēmējiem<br />
pašvaldības sadarbības<br />
partnervalstīs<br />
Prezentāciju grozs ar vietējiem<br />
ražojumiem<br />
Noorganizētas kopējās<br />
pašvaldības pārstāvju un<br />
uzņēmēju vizītes ārvalstīs<br />
Izglītības<br />
pārvalde<br />
Personāla<br />
nodaļa<br />
2011 2 gadi 1 000 1 000 OBII<br />
2012. pastāvīgi<br />
1 000<br />
gadā<br />
1.3.2. uzdevums. Iesaistīties valsts un reģionāla mēroga uzņēmējdarbības attīstības politikas plānošanā<br />
Sadarbība ar uzņēmumiem<br />
Latvenergo, Latvijas Gāze,<br />
Lattelekom, u.c. <strong>novada</strong><br />
infrastruktūras plānošanā<br />
Piedalīšanās Rīgas plānošanas<br />
reģiona plānošanas dokumentu<br />
izstrādē<br />
Pašvaldības interešu<br />
pārstāvniecība teritorijas<br />
attīstībai nozīmīgu<br />
infrastruktūras objektu izveidē<br />
Pašvaldības interešu<br />
pārstāvniecība plānošanas<br />
dokumentu izstrādē<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
2012. pastāvīgi 0<br />
1 000<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Izpilddirekto<br />
rs<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 15
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.1.1.<br />
2.1.1.2.<br />
Tehnoloģisko parku <strong>novada</strong> lauku<br />
teritorijā izveides iespēju izpēte<br />
"Elektroenerģijas jaudu palielināšana<br />
<strong>Ogres</strong> industriālajā teritorijā"<br />
Document Title<br />
2. VTP Ekonomisku attīstību veicinoša infrastruktūra<br />
2.1. RV Infrastruktūras uzlabošana<br />
2.1.1. uzdevums. Uzlabot uzņēmumu sasniedzamību un ražošanas teritoriju attīstību<br />
Izstrādāta tehnoloģiskā parka<br />
koncepcija<br />
Izstrādāts TEP un izbūvētas<br />
komunikācijas<br />
2012. 1 gads 10 000 OBII<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 75 000 500 000 OBII<br />
2.1.1.3. Ciemupes ielas projekta izstrāde Izstrādāts tehniskais projekts 2011 2 gadi 12 000 Būvvalde<br />
2.1.1.4.<br />
2.1.1.5.<br />
2.1.2.1.<br />
Projekta "Pašvaldības autoceļu<br />
Jaunliepiņa s- Dzintari 2,03 km<br />
posma seguma atjaunošana,<br />
Madliena - Grendeles 0,8 km posma<br />
rekonstrukcija, Putriņas - Gretes 0,4<br />
km posma rekonstrukcija" izstrāde<br />
un ieviešana<br />
Pievadceļu un komunikācijas<br />
infrastruktūras izbūve uz/no<br />
ražošanas objektiem<br />
Sakārtoti ražošanas attīstībai<br />
nozīmīgi pašvaldības ceļi un<br />
komunikācijas Madlienas<br />
pagastā<br />
Izbūvēto pievadceļu/<br />
komunikāciju skaita pieaugums<br />
2012. 2 gadi 4 500 25 500<br />
2012. pastāvīgi<br />
50 000<br />
gadā<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
2.1.2. uzdevums. Panākt augstas vides kvalitātes nodrošināšanu ražošanas un pakalpojumu sniegšanas zonās<br />
Izstrādāti vides kvalitātes<br />
Priekšlikumu sagatavošana teritorijas<br />
nosacījumi teritorijas<br />
izmantošanas un apbūves<br />
2012. pastāvīgi 0 Būvvalde<br />
izmantošanas un apbūves<br />
noteikumiem<br />
noteikumos<br />
3. VTP Atbalsts ražošanas un pakalpojumu attīstībai<br />
3.1. RV Investīciju piesaiste uzņēmējdarbības attīstībai<br />
3.1.1. uzdevums. Veicināt sadarbību ar LIAA, vēstniecībām un potenciālajiem investoriem investīciju piesaistē<br />
OBII<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 16
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.1.1.1.<br />
"invest in ogre.lv" izstrāde un<br />
ieviešana<br />
3.1.1.2. Investoru kartes izveide<br />
Jaunu investoru un investīciju<br />
piesaiste<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi<br />
1 500<br />
gadā<br />
1 500<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Izveidota publiski pieejama<br />
Investīciju datu bāze, noslēgti<br />
līgumi ar zemju īpašniekiem<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 1 500 1 500 OBII<br />
par informācijas publiskošanu<br />
3.1.2. uzdevums. Atbalstīt jaunu uzņēmumu veidošanos<br />
3.1.2.1.<br />
"Radošo un sociālo nozaru<br />
uzņēmējdarbības attīstības centra<br />
izveidošana" - izstrāde un ieviešana<br />
Izveidots radošais un sociālais<br />
inkubators "Radošs" Ogrē<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 75 000 425 000 OBII<br />
3.1.2.2.<br />
Novada atbalsta <strong>programma</strong><br />
jaunajiem uzņēmējiem izstrāde un<br />
ieviešana<br />
Katru gadu atbalstīti 5 jauni<br />
uzņēmumi<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 25 000 OBII<br />
3.2. RV Ražošanas un pakalpojumu attīstība<br />
3.2.1. uzdevums. Veicināt zinātnieku un uzņēmumu sadarbību pētniecības jomā<br />
3.2.1.1.<br />
Veicināt uzņēmumu sadarbību ar<br />
zinātniskām institūcijām,<br />
augstskolām un nozaru asociācijām.<br />
Sadarbības līgumi un aktivitātes <strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 OBII<br />
3.2.2.1.<br />
Noskaidrot uzņēmumu problēmas,<br />
kuras var risināt pašvaldība savas<br />
kompetences ietvaros<br />
3.2.2. uzdevums. Atbalstīt novadā esošo ražošanas un pakalpojumu uzņēmumu attīstību<br />
Atrisināti problemātiskie<br />
jautājumi<br />
3.2.3. uzdevums. Attīstīt lauksaimniecības nozaru attīstību<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 OBII<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 17
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.2.3.1.<br />
3.2.3.2.<br />
Lauksaimniecībā izmantojamās<br />
zemes saglabāšana<br />
lauksaimnieciskajai ražošanai<br />
Agrārās industrijas, lauku biznesa<br />
kooperatīvu darbības popularizēšana<br />
Vietējas nozīmes<br />
lauksaimniecības teritoriju<br />
noteikšana pašvaldības<br />
teritorijas plānojumā<br />
Sadarbībā ar esošajiem<br />
kooperatīviem noorganizēti<br />
pieredzes apmaiņas pasākumi<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmējiem<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 Būvvalde<br />
<strong>2011.</strong><br />
reizi<br />
gadā<br />
500<br />
gadā<br />
500 OBII<br />
3.2.3.3.<br />
3.2.3.4.<br />
3.2.4.1.<br />
3.2.4.2.<br />
Inovāciju un ražošanas<br />
modernizācijas lauksaimniecībā un<br />
mežsaimniecībā popularizēšana<br />
Netradicionālās lauksaimniecības<br />
attīstības veicināšana<br />
Ekonomiskā pamatojuma derīgo<br />
izrakteņu ieguvei pašvaldībai<br />
piederošajās zemēs izstrāde<br />
Veicināt uz derīgo izrakteņu resursu<br />
ieguvi balstītas uzņēmējdarbības<br />
attīstību<br />
Sadarbībā ar nozaru<br />
asociācijām noorganizēti<br />
pieredzes apmaiņas pasākumi<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmumiem<br />
Sadarbībā ar LLKC<br />
noorganizēti informatīvi<br />
pasākumi interesentiem par<br />
netradicionālās<br />
lauksaimniecības attīstības<br />
iespējām<br />
<strong>2011.</strong><br />
2012.<br />
reizi<br />
gadā<br />
reizi<br />
gadā<br />
500<br />
gadā<br />
500<br />
gadā<br />
3.2.4. uzdevums. Attīstīt derīgo izrakteņu ieguves nozares attīstību<br />
Veikta derīgo izrakteņu atradņu<br />
priekšizpēte pašvaldībai<br />
piekrītošajās un īpašumā<br />
esošajās zemēs<br />
Publiski pieejama informācija<br />
par derīgo izrakteņu atradnēm<br />
<strong>Ogres</strong> novadā<br />
500 OBII<br />
500 OBII<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 5 000 OBII<br />
2012. pastāvīgi 0 Būvvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 18
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.2.4.3.<br />
3.3.1.1.<br />
3.3.1.2.<br />
3.3.1.3.<br />
3.3.1.4.<br />
3.3.1.5.<br />
3.3.1.6.<br />
4.1.1.1.<br />
Vilku un Plāteres karjeru izstrādes<br />
projektu sagatavošana<br />
Atbalsts jaunu tūrisma uzņēmumu<br />
veidošanai un esošo attīstībai<br />
"Brīvo nišu” pakalpojuma kā tūrisma<br />
produktu apzināšana<br />
"Zilo kalnu" tūrisma infrastruktūras<br />
izveide<br />
Ūdens tūrisma infrastruktūras<br />
izveide dabas parkā "<strong>Ogres</strong> ieleja"<br />
Izveidot videi draudzīga tūrisma<br />
piedāvājumu<br />
Standartu un kvalitātes sistēmas<br />
izstrāde tūrisma pakalpojumu<br />
sniegšanā<br />
Aprēķināti derīgo izrakteņu<br />
krājumi un sagatavota<br />
dokumentācija karjeru izstrādei<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 5 000<br />
3.3. RV Mērķtiecīga tūrisma piedāvājuma veidošana<br />
3.3.1. uzdevums. Uzlabot tūrisma pakalpojumu pieejamību un kvalitāti <strong>Ogres</strong> novadā<br />
Noorganizēti informatīvi<br />
izglītojoši pasākumi tūrisma<br />
jomā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmējiem<br />
un citiem interesentiem<br />
Informatīvs materiāls pie<br />
ONUP<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
500<br />
gadā<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
500 TIC<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 TIC<br />
Tūristu skaita pieaugums 2011 3 gadi 120 000 680 000 TIC<br />
Izveidotas 4 labiekārtotas ūdens<br />
tūristu apmetnes vietas<br />
Izstrādāts <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> tūrisma<br />
piedāvājums<br />
2011 2 gadi 1 200 8 000 TIC<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 0 TIC<br />
Izstrādāta kvalitātes sistēma <strong>2011.</strong> 1 gads 0 TIC<br />
4. VTP Informēta sabiedrība par <strong>novada</strong> ekonomiku<br />
4.1. RV Iedzīvotāju iesaistīšana ekonomiskās izglītības pilnveidošanā un sabiedriskajās aktivitātēs<br />
4.1.1. uzdevums. Attīstīt ekonomiskās izglītības procesus<br />
Atbalsts kursu un semināru<br />
uzņēmējdarbībā organizēšanai<br />
Pašvaldības telpu un<br />
aprīkojuma nodrošinājums<br />
iedzīvotājus izglītojošu<br />
pasākumu norisei<br />
<strong>2011.</strong><br />
2 reizes<br />
gadā<br />
0 2 000 NVA OBII<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 19
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
4.1.1.2.<br />
Document Title<br />
4.1.2. uzdevums. Veikt regulārus informatīvos pasākumus par ekonomikas attīstību novadā<br />
Publiski pieejama informācija<br />
pašvaldības mājas lapā un<br />
Iedzīvotāju informēšana par<br />
laikrakstā "Ogrēnietis" par<br />
ekonomiskās attīstības procesiem<br />
ekonomiskās attīstības<br />
novadā<br />
tendencēm un aktivitātēm<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 OBII<br />
novadā<br />
Saīsinājumi<br />
ONUP - <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> uzņēmējdarbības attīstības <strong>programma</strong> NVA - Nodarbinātības valsts aģentūra<br />
UAK - Uzņēmējdarbības attīstības komisija TIC - Tūrisma informācijas centrs<br />
OBII - <strong>Ogres</strong> Biznesa un inovāciju inkubators<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 20
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1.3. RĪCĪBAS PLĀNS 3. ILGTERMIŅA PRIORITĀTES - VIDI SAUDZĒJOŠA INFRASTRUKTŪRA- SASNIEGŠANAI<br />
Nr.<br />
1.1.1.1.<br />
1.1.1.2.<br />
Projekta<br />
nosaukums/aktivitāte<br />
Projekta/aktivitātes<br />
plānotie darbības rezultāti<br />
Plānotais laika<br />
posms<br />
Projekta/aktivitātes<br />
uzsākšanas gads<br />
Projekta/aktivitātes<br />
realizācijas ilgums<br />
Pašvaldības budžets<br />
Finanšu instruments un<br />
indikatīvā summa<br />
ES un citu ārējo<br />
fondu finansējums<br />
Cits finansējuma<br />
avots<br />
1. VTP Efektīva infrastruktūras pārvalde<br />
1.1. Infrastruktūras pārvaldes sistēmas pilnveidošana<br />
1.1.1. uzdevums. Izveidot vienotu <strong>novada</strong> infrastruktūras objektu, pašvaldības ēku un zemju apsaimniekošanas sistēmu<br />
Pašvaldības infrastruktūras<br />
objektu un pašvaldības ēku un<br />
zemju attīstības plāna izstrāde<br />
Pašvaldībai piekrītošo zemju<br />
ierakstīšana zemesgrāmatā<br />
Apkopta informācija par<br />
viesiem pašvaldības<br />
valdījumā un īpašumā<br />
esošajiem nekustamajiem<br />
īpašumiem; izstrādāts vienots<br />
vidēja termiņa infrastruktūras<br />
objektu un pašvaldības ēku<br />
un zemju attīstības plāns<br />
Veikta pašvaldībai piekrītošo<br />
zemes gabalu ierakstīšana<br />
zemesgrāmatā<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 16 000<br />
Atbildīgais<br />
Izpilddirektors<br />
Būvvalde un<br />
Juridiskā<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 21
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.1.3.<br />
1.1.2.1.<br />
Pašvaldības ceļu un ielu<br />
infrastruktūras inventarizācija<br />
Veikta esošās situācijas<br />
apzināšana pašvaldības<br />
ielu/ceļu uzturēšanā un<br />
sagatavoti priekšlikumi<br />
optimālas ielu un ceļu<br />
infrastruktūras izveidošanai<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0<br />
1.1.2. uzdevums. Izstrādāt vienotu metodiku pašvaldības sniegto komunālo pakalpojumu tarifu aprēķināšanai<br />
Vienotas metodikas tarifu<br />
aprēķināšanai siltumapgādē<br />
(atkarībā no kurināmā veida -<br />
dabasgāzes vai koksnes)<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Izstrādāta un ieviesta vienota<br />
tarifu aprēķināšanas sistēma<br />
katram komunālo<br />
pakalpojumu veidam<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 100<br />
1.1.2.2.<br />
1.1.3.1.<br />
Vienotas ūdensapgādes un<br />
kanalizācijas tarifu<br />
aprēķināšanas metodikas<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Izstrādāta un ieviesta vienota<br />
tarifu aprēķināšanas sistēma<br />
katram komunālo<br />
pakalpojumu veidam<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 100<br />
1.1.3. uzdevums. Nodrošināt vienotas uzskaites sistēmas par pašvaldības sniegtajiem pakalpojumiem komunālajā jomā ieviešanu<br />
Vienotas uzskaites sistēmas<br />
(tai skaitā datu bāzes) par<br />
pašvaldības sniegtajiem<br />
pakalpojumiem komunālās<br />
saimniecības jomā izstrāde<br />
un ieviešana<br />
Vienlīdzīgi nosacījumi<br />
norēķiniem par pašvaldības<br />
sniegtajiem komunālajiem<br />
pakalpojumiem<br />
2012. 1 gads 0<br />
1.1.4. uzdevums. Uzlabot visu infrastruktūras un mājokļu apsaimniekošanā iesaistīto institūciju savstarpējo sadarbību<br />
Izpilddirektors<br />
Izpilddirektors<br />
Izpilddirektors<br />
Izpilddirektors<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 22
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.4.1.<br />
1.1.5.1.<br />
1.1.5.2.<br />
1.1.6.1.<br />
1.1.6.2.<br />
Vienotas informācijas un<br />
pasākumu plānošanas<br />
sistēmas izveidošana un<br />
ieviešana<br />
Uzlabojusies informācijas<br />
apmaiņa starp dažādām<br />
pašvaldības institūcijām;<br />
nodrošināta plānoto<br />
pasākumu savstarpēja<br />
koordinācija<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 0<br />
1.1.5. uzdevums. Pilnveidot pašvaldības sniegto pakalpojumu klāstu un uzlabot sniegto komunālo pakalpojumu kvalitāti<br />
Veikts pašvaldības sniegto<br />
Pašvaldības sniegto komunālo pakalpojumu<br />
komunālo pakalpojumu audits; izvērtētas iespējas<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 3 000<br />
ūdens saimniecības jomā izveidot vienu<br />
audita veikšana<br />
ūdenssaimniecības<br />
pakalpojumu sniedzēju<br />
Pašvaldības sniegto<br />
komunālo pakalpojumu<br />
(siltumapgāde, atkritumu<br />
apsaimniekošana, ceļu<br />
uzturēšana u.c.) efektivitātes<br />
un lietderības izvērtēšana<br />
Izstrādāts rīcības plāns<br />
pašvaldības sniegto<br />
komunālo pakalpojumu<br />
klāsta paplašināšanai vai<br />
optimizācijai un kvalitātes<br />
uzlabošanai<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 3 000<br />
1.1.6. uzdevums. Samazināt nelietderīgu siltumenerģijas un elektroenerģijas resursu patēriņu<br />
Veikta pašvaldības ēku un<br />
infrastruktūras<br />
siltumenerģijas un<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 2 000<br />
elektroenerģijas patēriņa<br />
analīze<br />
Pašvaldības ēku un<br />
infrastruktūras<br />
siltumenerģijas un<br />
elektroenerģijas patēriņa<br />
analīze<br />
Rīcības plāna siltumenerģijas<br />
un elektroenerģijas patēriņa<br />
samazināšanai pašvaldības<br />
infrastruktūrā izstrāde<br />
Izstrādāts kopējs pašvaldības<br />
rīcības plāns enerģētisko<br />
resursu patēriņa<br />
samazināšanai un uzsākta tā<br />
ieviešana<br />
2012. 1 gads 0<br />
Izpilddirektors<br />
Izpilddirektors<br />
Izpilddirektors<br />
Izpilddirektors<br />
Izpilddirektors<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 23
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1.1.7. Uzlabot pašvaldības ēku un komunālās infrastruktūras apsaimniekotāju materiāli tehnisko nodrošinājumu<br />
Pašvaldības ēku un<br />
komunālās infrastruktūras Sagatavoti priekšlikumi<br />
apsaimniekotāju materiāli racionālai pašvaldības ēku un<br />
tehniskā nodrošinājuma, ja komunālās infrastruktūras<br />
Komunālā<br />
1.1.7.1.<br />
2012. 2 gadi 0<br />
apsaimniekotājs ir<br />
apsaimniekotāju materiāli<br />
nodaļa<br />
pašvaldība, tās iestāde, tehniskais nodrošinājuma<br />
aģentūra vai uzņēmums, izmantošanai<br />
apzināšana<br />
1.1.8. uzdevums. Nodrošināt nepieciešamās dokumentācijas izstrādi ES un valsts budžeta finansējuma saņemšanai ūdenssaimniecības<br />
1.1.8.1.<br />
D/s "Lašupes" ūdensapgādes<br />
sistēmas TEP izstrāde un<br />
projekta pieteikuma<br />
sagatavošana<br />
attīstībai apdzīvotās vietās ar iedzīvotāju skaitu līdz 2000<br />
Sagatavots d/s "Lašupes"<br />
ūdensapgādes sistēmas<br />
tehniski ekonomiskais<br />
pamatojums un projekta<br />
pieteikums<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 300 1 700<br />
1.2. RV Nodrošinājums ar augstas kvalifikācijas speciālistiem<br />
1.2.1. uzdevums. Sistemātiski paaugstināt pašvaldības darbinieku kvalifikāciju un profesionalitāti<br />
P/a<br />
"Mālkalne"<br />
1.2.1.1.<br />
Strādājošo apmācības<br />
darbam ar jaunākajām<br />
tehnoloģijām<br />
Visu pašvaldības komunālo<br />
iestāžu un struktūrvienību<br />
nodrošinājums ar<br />
kvalificētiem speciālistiem<br />
2012. pastāvīgi<br />
500<br />
gadā<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
1.2.1.2.<br />
Kursi pašvaldības komunālo<br />
pakalpojumu jomā strādājošo<br />
kvalifikācijas<br />
paaugstināšanai savā<br />
specialitātē<br />
Paaugstinājies komunālajā<br />
jomā strādājošo darbinieku<br />
zināšanu līmenis par<br />
jaunākajām prasībām<br />
atbilstošajā specialitātē<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 14 000<br />
1.3. RV Infrastruktūras un mājokļu informācijas sistēmas izveidošana<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 24
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.2.1.<br />
1.3.3.1.<br />
Document Title<br />
1.3.1. uzdevums. Izveidot elektroniskas datu bāzes par pašvaldības infrastruktūras objektiem<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
1.3.2. uzdevums. Turpināt informācijas tehnoloģiju ieviešanu infrastruktūras un mājokļu apsaimniekošanā<br />
Nepieciešamo<br />
datoraprīkojuma un<br />
<strong>programma</strong>tūras iegāde<br />
Apsaimniekošanas institūciju<br />
nodrošinājums ar<br />
datoraprīkojumu<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
400<br />
gadā<br />
1.3.3. uzdevums. Nodrošināt sistemātisku un operatīvu informācijas pieejamību<br />
Regulāri ievietot publiski<br />
pieejamu informāciju par<br />
Informācijas par aktuāliem aktuāliem jautājumiem<br />
jautājumiem infrastruktūras infrastruktūras un mājokļu<br />
un mājokļu apsaimniekošanā apsaimniekošanā laikrakstā<br />
pašvaldības vai<br />
"Ogrēnietis", pašvaldības<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
apsaimniekotāja mājas lapās mājas lapā<br />
ievietošana<br />
www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv, p/a<br />
"Mālkalne" avīze un mājas<br />
lapā www.malkalne.lv<br />
1 000 gadā<br />
Sabiedrisko<br />
pakalpojum<br />
u sniedzēji<br />
Sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa un<br />
p/a<br />
"Mālkalne"<br />
1.4. RV Sadarbība ar citām institūcijām<br />
1.4.1. uzdevums Nodrošināt sistemātisku sadarbību pašvaldības noslēgto līgumu ietvaros un paplašināt sadarbības partneru loku<br />
komunālajā jomā<br />
1.4.1.1.<br />
Tīklu atpirkšana VAS<br />
"Latvenergo"<br />
Atpirkto tīklu daudzums <strong>2011.</strong> 3 gadi<br />
katru<br />
gadu<br />
5000<br />
Izpilddirekto<br />
rs<br />
1.4.2. uzdevums. Attīstīt sadarbību ar Rīgas plānošanas reģionu, valsts un citām institūcijām, Latvijas un citu valstu pašvaldībām<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 25
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.4.2.1.<br />
Dalība Latvijas Pašvaldību<br />
savienības, Rīgas plānošanas<br />
reģiona un citu pašvaldības<br />
darbību regulējošu institūciju<br />
aktivitātēs<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> interešu<br />
pārstāvība plānošanas<br />
dokumentu, normatīvo aktu<br />
izstrādes procesā un citās<br />
aktivitātēs<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
Izpild<br />
direktors<br />
2. VTP Mūsdienu prasībām atbilstoša infrastruktūra<br />
2.1. RV Satiksmes infrastruktūras attīstība<br />
2.1.1. uzdevums. Uzlabot <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> teritoriju savstarpēju sasniedzamību<br />
2.1.1.1.<br />
Tuneļa zem dzelzceļa<br />
sķērsojuma Kalna prospektā,<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā, tehniskā<br />
projekta izstrāde<br />
Izstrādāta tuneļa tehniskais<br />
projekta dokumentācija<br />
būvniecības uzsākšanai un<br />
finanšu līdzekļu piesaistei<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 40 000 Būvvalde<br />
2.1.1.2.<br />
Brīvības ielas Ogrē<br />
rekonstrukcija (papildus<br />
veikt tehniskā projekta<br />
izmaiņas)<br />
Rekonstruēta Brīvības iela<br />
no Suntažu ielas līdz pilsētas<br />
robežai<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 700 000 700 000<br />
Būvvalde,<br />
Komunālā<br />
nodaļa,<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
2.1.1.3.<br />
Tīnūžu un Brīvības ielas<br />
rekonstrukcija<br />
Rekonstruēta Tīnūžu un<br />
Brīvības iela (no krustojuma<br />
ar Mālkalnes pr. līdz<br />
Kranciema ielas<br />
krustojumam)<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 173 600<br />
1 289<br />
700<br />
Būvvalde,<br />
Komunālā<br />
nodaļa,<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
2.1.2.1.<br />
Liepu ielas Lauberes ciemā<br />
rekonstrukcija<br />
2.1.2. uzdevums. Uzlabot pašvaldības ielu un ceļu tehnisko stāvokli<br />
Rekonstruēta Liepu iela<br />
Lauberē (0,3 km)<br />
2013. 1 gads 28 000<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 26
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.2.4.<br />
Dārza un Liepu ielas<br />
Madlienas ciemā vienkāršotā<br />
rekonstrukcija<br />
Veikta Dārza un Liepu ielas<br />
(0,6 km) vienkāršotā<br />
rekonstrukcija Madlienā<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 36 000<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
2.1.2.5.<br />
Madaru ielas Madlienā<br />
vienkāršotā rekonstrukcija<br />
Veikta Madaru ielas<br />
Madlienā seguma<br />
atjaunošana 820 m2 platībā<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 5 680 7500<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
2.1.2.6.<br />
Upes ielas seguma remonts,<br />
Lobes ciemā, Krapes pagastā<br />
Veikts seguma remonts Upes<br />
ielā (0,45 km), Lobes ciemā,<br />
Krapes pagastā<br />
2012. 1 gads 10 000 15 000<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
2.1.2.8.<br />
Saules ielas, Ziedu ielas,<br />
Melderu ielas, Akas ielas<br />
Ķeipenes ciemā vienkāršotā<br />
rekonstrukcija<br />
Rekonstruētas Saules ielas,<br />
Ziedu ielas, Melderu ielas,<br />
Akas ielas daļas vienkāršotā<br />
rekonstrukcija (2,6 km)<br />
Ķeipenes ciemā<br />
2012. 3 gadi 50 000 150 000<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
2.1.2.9.<br />
Bērzu ielas Taurupes ciemā<br />
remonts<br />
Veikts Bērzu ielas remonts<br />
Taurupes ciemā (0,5 km)<br />
2013. 1 gads 15 000<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
2.1.2.10.<br />
Upes prospekta Ogrē<br />
remonts<br />
Veikts Upes prospekta Ogrē<br />
remonts (no Vidus prospekta<br />
līdz Kalna prospektam, 1<br />
km)<br />
2013. 1 gads 125 000 375 000<br />
Komunālā<br />
nodaļa,<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
2.1.2.11.<br />
Mālkalnes prospekta Ogrē<br />
tehniskā projekta izstrāde<br />
Izstrādāts tehniskais projekts<br />
un rekonstruēts Mālkalnes<br />
prospekts (0,5 km) Ogrē<br />
2013. 1 gads 12 000<br />
Būvvalde,<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
2.1.2.12.<br />
Krasta ielas Ogrē<br />
labiekārtošanas projekta<br />
izstrāde<br />
Labiekārtota Krasta iela<br />
(0,5km) un ierīkots<br />
veloceliņš<br />
2013. 1 gads 10 000<br />
Būvvalde,<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 27
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.2.13.<br />
2.1.2.14.<br />
2.1.2.15.<br />
2.1.3.1.<br />
2.1.5.1.<br />
2.1.5.2.<br />
2.1.5.3.<br />
J. Čakstes prospekta Ogrē<br />
rekonstrukcijas projekta<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Dārza ielas Ogrē<br />
rekonstrukcijas projekta<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Vidus prospekta ielas<br />
seguma <strong>Ogres</strong>galā<br />
atjaunošana<br />
Zinību ielas Ogrē<br />
rekonstrukcijas I un II kārta<br />
Izstrādāts tehniskais projekts<br />
un rekonstruēts J. Čakstes<br />
prospekts Ogrē<br />
Izstrādāts tehniskais projekts<br />
un rekonstruēta Dārza iela<br />
(0,5km), Ogrē<br />
Rekonstruēts Vidus<br />
prospekts <strong>Ogres</strong>gala ciemā<br />
(0,85 km)<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 162 500 487 500<br />
2012. 2 gadi 62 500 187 500<br />
2012 2 gadi 25 500<br />
2.1.3. uzdevums. Uzlabot ceļu satiksmes drošības sistēmu un satiksmes organizāciju<br />
Veikta Zinību ielas Ogrē<br />
rekonstrukcija un uzlabota<br />
satiksmes drošība un<br />
organizācija tajā<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 210 000 390 000<br />
2.1.4. Nodrošināt ar transporta infrastruktūru saistīto objektu atbilstību kvalitātes prasībām<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
2.1.5. uzdevums. Izveidot savstarpēji saistītu un efektīvu sabiedriskā transporta sistēmu<br />
Sabiedriskā transporta<br />
kustības plānošana sadarbībā<br />
ar Rīgas plānošanas reģionu<br />
un pasažieru pārvadātājiem<br />
Satiksmes organizācijai<br />
neatbilstošu sabiedriskā<br />
transporta pieturvietu<br />
rekonstrukcija<br />
Autoostas un tās laukuma<br />
rekonstrukcija Madlienas<br />
ciemā<br />
Sagatavoti priekšlikumi<br />
sabiedriskā transporta<br />
kustības grafiku maiņai<br />
Rekonstruētas 6 satiksmes<br />
organizācijai neatbilstošas<br />
sabiedriskā transporta<br />
pieturvietas gadā<br />
Rekonstruēta autoosta un tās<br />
laukums Madlienā<br />
2012. 1 gads 0<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi<br />
3000<br />
gadā<br />
Būvvalde,<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Būvvalde un<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Attīstības<br />
nodaļa un<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
Būvvalde,<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 7 000 7 000 Pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 28
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.6.1.<br />
2.1.6.2.<br />
2.1.6.2.<br />
Document Title<br />
2.1.6. uzdevums. Iekļaut velotransporta infrastruktūru kopējā transporta tīklā<br />
Veloceliņu tīkla un velo Izstrādāts velo<br />
novietņu izveide <strong>novada</strong> infrastruktūras vidēja termiņa <strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
teritorijā<br />
attīstības plāns<br />
Veloceliņa Rīgas ielā Ogrē<br />
izbūve<br />
Velo novietņu ierīkošana pie<br />
pašvaldības pakalpojumu<br />
sniegšanas ēkām<br />
Izbūvēts veloceliņš Rīgas<br />
ielā Ogrē pie robežas ar<br />
Ikšķiles novadu (0,25km)<br />
Ierīkotas 20 velo novietnes<br />
pie pašvaldības ēkām<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 22 000 39 000<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 3 000<br />
Būvvalde,<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Komunālā<br />
nodaļa,<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
2.1.7. uzdevums. Uzlabot ceļu un ielu uzturēšanas darbu plānošanas un veikšanas kvalitāti uz pašvaldības ceļiem un ielām<br />
Vienota ikgadējā ceļu un ielu<br />
2.1.7.1. uzturēšanas darba plāna<br />
izstrāde<br />
Uzlabota ceļu uzturēšanas<br />
darbu veikšanas kvalitāte<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 Komunālā<br />
nodaļa<br />
2.2. RV Ūdens saimniecības infrastruktūras attīstība<br />
2.2.1. Nodrošināt normatīvo aktu prasībām atbilstoša dzeramā ūdens kvalitāti <strong>Ogres</strong> pilsētā un ciemos<br />
2.2.1.1.<br />
2.2.1.2.<br />
Ūdensapgādes tīkla izbūve<br />
d/s "Lašupes" un tā<br />
savienošana ar <strong>Ogres</strong> pilsētas<br />
ūdensapgādes tīklu<br />
Ūdensapgādes tīkla<br />
būvniecība un ūdens<br />
ņemšanas vietas sakārtošana<br />
Krapes ciemā<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde d/s<br />
"Lašupes"<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Krapes ciemā<br />
2012 2 gads 25 500 144 500<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 7 373 41 782<br />
P/a<br />
"Mālkalne"<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 29
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.1.3.<br />
2.2.1.4.<br />
2.2.1.5.<br />
2.2.1.6.<br />
2.2.1.7.<br />
2.2.1.8.<br />
Ūdens ņemšanas vietas<br />
sakārtošana un jauna<br />
ūdensvada tīkla izbūve Lobē,<br />
Krapes pagastā<br />
Ūdensapgādes tīklu<br />
rekonstrukcija Meņģeles<br />
ciemā<br />
Jauna artēziskā urbuma<br />
būvniecība un ūdensapgādes<br />
tīklu rekonstrukcija Taurupes<br />
ciemā<br />
Madlienas ciema<br />
ūdensapgādes infrastruktūras<br />
rekonstrukcija<br />
Ūdensapgādes tīklu<br />
ierīkošana, aktivitātes<br />
kvalitatīva dzeramā ūdens<br />
piegādes nodrošināšanai un<br />
ūdens resursu aizsardzībai<br />
Suntažu ciemā<br />
Ūdens ņemšanas vietas<br />
sakārtošana un ūdensapgādes<br />
tīklu ierīkošana Lauberes<br />
ciemā<br />
2.2.1.9. Ūdens apgādes tīklu izbūve<br />
Ķeipenes ciemā<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Lobē, Krapes pagastā<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Meņģeles ciemā<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Taurupes ciemā<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Madlienas ciemā<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Suntažu ciemā<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Lauberes ciemā<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Ķeipenes ciemā<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 7 165 40 600<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 6 870 38 930<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 23 387 132 528<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 26 355 149 346<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 30 000 170 000<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 7 400 42 060<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
P/A<br />
"Rosme"<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 22 179 125 681 Pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 30
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.1.10.<br />
2.2.2.1.<br />
2.2.2.1.<br />
2.2.2.2.<br />
2.2.2.3.<br />
Ūdens ņemšanas vietas<br />
sakārtošana un ūdensapgādes<br />
tīklu izbūve Ciemupē<br />
Nodrošināta kvalitatīva<br />
dzeramā ūdens piegāde<br />
Ciemupē, <strong>Ogres</strong>gala pagastā<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 14 250 80 750 P/a<br />
"Mālkalne"<br />
2.2.2. Samazināt vides piesārņojumu ar neattīrītiem vai nepietiekami attīrītiem sadzīves notekūdeņiem<br />
Notekūdeņu attīrīšanas<br />
ietaišu rekonstrukcija ar<br />
daļēju kanalizācijas tīklu<br />
izbūvi vai rekonstrukciju<br />
Ķeipenes, Lauberes,<br />
Meņģeles, Madlienas,<br />
Suntažu, Ciemupes,<br />
Taurupes, Krapes un Lobes<br />
ciemos<br />
Notekūdeņu attīrīšanas<br />
ietaišu rekonstrukcija ar<br />
daļēju kanalizācijas tīklu<br />
izbūvi vai rekonstrukciju<br />
Ķeipenes, Lauberes,<br />
Meņģeles, Madlienas,<br />
Suntažu, Ciemupes,<br />
Taurupes, Krapes un Lobes<br />
ciemos<br />
Līčupes ciema notekūdeņu<br />
attīrīšanas ietaišu<br />
rekonstrukcija<br />
Juglas ciema notekūdeņu<br />
attīrīšanas ietaišu būvniecība<br />
Normatīvo aktu prasībām<br />
atbilstoši notekūdeņu<br />
kvalitātes rādītāji pašvaldības<br />
īpašumā esošajās notekūdeņu<br />
attīrīšanas vietās Ķeipenes,<br />
Lauberes, Meņģeles,<br />
Madlienas, Suntažu,<br />
Ciemupes, Taurupes, Krapes<br />
un Lobes ciemā<br />
Normatīvo aktu prasībām<br />
atbilstoši notekūdeņu<br />
kvalitātes rādītāji pašvaldības<br />
īpašumā esošajās notekūdeņu<br />
attīrīšanas vietās Ķeipenes,<br />
Lauberes, Meņģeles,<br />
Madlienas, Suntažu,<br />
Ciemupes, Taurupes, Krapes<br />
un Lobes ciemā<br />
Rekonstruētas notekūdeņu<br />
attīrīšanas ietaises<br />
Nodrošināta notekūdeņu<br />
savākšana un attīrīšana<br />
Juglas ciemā, Suntažu<br />
pagastā<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 214 671<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 214 671<br />
1 216<br />
469<br />
1 216<br />
469<br />
2013. 2 gadi 18 000 102 000<br />
2012. 1 gads 42 000<br />
Pagastu<br />
pārvaldes<br />
Pagastu<br />
pārvaldes<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 31
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.2.4.<br />
2.2.2.5.<br />
2.2.2.6.<br />
2.2.3.1.<br />
2.3.1.1.<br />
2.3.1.2.<br />
Notekūdeņu attīrīšanas<br />
ietaišu būvniecība<br />
apdzīvotajā vietā Upespils,<br />
Suntažu pagastā<br />
Veikt kanalizācijas tīkla<br />
izbūvi d/s "Lašupēs",<br />
savienojot to ar <strong>Ogres</strong><br />
pilsētas kanalizācijas tīklu<br />
Plāteres un Zādzenes<br />
kanalizācijas sistēmu<br />
rekonstrukcija<br />
Nodrošināta notekūdeņu<br />
savākšana un attīrīšana<br />
apdzīvotajā vietā Upespils,<br />
Suntažu pagastā<br />
Nodrošināta notekūdeņu<br />
savākšana un attīrīšana d/s<br />
Lašupes<br />
Nodrošināta notekūdeņu<br />
savākšana un attīrīšana<br />
Zādzenē un Plāterē,<br />
Madlienas pagastā<br />
Document Title<br />
2013. 1 gads 38 000<br />
2012. 2 gadi 27 150 153 850<br />
2013. 1 gads 9 000 51 000<br />
2.2.3. uzdevums. Veikt preventīvos pasākumus dzeramā ūdens horizontu aizsardzībai pret piesārņojumu<br />
Pašvaldības teritorijā esošo<br />
artēzisko urbumu apzināšana<br />
Sadzīves atkritumu<br />
izgāztuves "Ķilupe"<br />
rekultivācija<br />
Sadzīves atkritumu<br />
izgāztuves "Pinkas"<br />
rekultivācijas projekta<br />
sagatavošana un ieviešana<br />
Iegūta informācija par<br />
artēziskajiem urbumiem<br />
pašvaldības teritorijā un to<br />
tehnisko stāvokli<br />
2013. 1 gads 500<br />
2.3. Moderna atkritumu apsaimniekošanas sistēma<br />
2.3.1. uzdevums Rekultivēt nerekultivētās sadzīves atkritumu izgāztuves<br />
Normatīvo aktu prasībām<br />
atbilstoši rekultivēta<br />
atkritumu izgāztuve "Ķilupe"<br />
Normatīvo aktu prasībām<br />
atbilstoši rekultivēta<br />
atkritumu izgāztuve "Pinkas"<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 225 000<br />
1 275<br />
000<br />
2012. 1 gads 22 500 127 500<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
P/a<br />
"Mālkalne"<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
Būvvalde,<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Būvvalde,<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 32
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.3.1.3.<br />
2.3.3.1.<br />
2.3.3.2.<br />
Sadzīves atkritumu<br />
izgāztuves "Lapsukalni"<br />
rekultivācijas projekta<br />
sagatavošana un ieviešana<br />
Normatīvo aktu prasībām<br />
atbilstoši rekultivēta<br />
atkritumu izgāztuve<br />
"Lapsukalni"<br />
Document Title<br />
2013. 1 gads 25 000<br />
2.3.2. uzdevums. Samazināt noglabājamo organiskas izcelsmes atkritumu daudzumu<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
2.3.3. uzdevums. Ieviest pilnu atkritumu šķirošanas ciklu un dalīto atkritumu savākšanas sistēmu visā teritorijā<br />
Pilna cikla atkritumu<br />
šķirošanas stacijas<br />
būvniecība<br />
Šķirotu atkritumu savākšanas<br />
laukuma Madlienas pagastā<br />
izbūves tehniskā projekta<br />
izstrāde un tā ieviešana<br />
Izveidota pilna cikla<br />
atkritumu šķirošanas stacija<br />
Ķilupē, <strong>Ogres</strong>gala pagastā<br />
Izbūvēts laukums šķiroto<br />
atkritumu savākšanai<br />
Madlienas pagastā<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi<br />
1 150<br />
000<br />
1 150 000<br />
2012. 2 gadi 49 500 49 500<br />
Būvvalde,<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Sadzīves<br />
atkritumu<br />
apsaimnieko<br />
tājs<br />
Sadzīves<br />
atkritumu<br />
apsaimnieko<br />
tājs<br />
2.3.3.3.<br />
2.3.4.1.<br />
Izveidot atkritumu dalītās<br />
vākšanas punktus Suntažos,<br />
Lauberē, Ķeipenē, Taurupē,<br />
Krapē, Meņģelē, Līčupē,<br />
<strong>Ogres</strong>galā un Ciemupē.<br />
Izveidoti 9 dalīto atkritumu<br />
savākšanas punkti un<br />
palielinājies savākto šķiroto<br />
atkritumu daudzums pagastu<br />
teritorijā<br />
2013. 2 gadi 13 000 13 000<br />
2.3.4. uzdevums. Uzlabot pašvaldības saistošo noteikumu par atkritumu apsaimniekošanu administrēšanu<br />
Apzināt to mājsaimniecību<br />
skaitu, kuri nav noslēguši<br />
līgumus ar atkritumu<br />
apsaimniekotāju un sadzīves<br />
kanalizācijas izsmeļamo<br />
bedru izvešanu<br />
Apkopota informācija par<br />
noslēgtajiem līgumiem<br />
atkritumu apsaimniekošanā<br />
un sagatavots rīcības plāns<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
Sadzīves<br />
atkritumu<br />
apsaimnieko<br />
tājs<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 33
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.3.4.2.<br />
2.4.1.1<br />
2.4.1.2.<br />
2.4.1.3.<br />
2.4.2.1.<br />
Izveidot kopēju datu bāzi<br />
(sadarbībā ar atkritumu<br />
apsaimniekotāju) par<br />
mājsaimniecību<br />
noslēgtajiem/ neslēgtajiem<br />
līgumiem un atbilstoši<br />
saistošiem noteikumiem<br />
panākt mājsaimniecību radīto<br />
atkritumu izvešanu<br />
Samazinājies nesankcionēti<br />
noglabāto atkritumu<br />
daudzums un palielinājies to<br />
mājsaimniecību un atkritumu<br />
radītāju skaits, kuri noslēguši<br />
līgumu ar atkritumu<br />
apsaimniekotāju<br />
Document Title<br />
2012. pastāvīgi 0<br />
2.4 RV Efektīva enerģētikas infrastruktūra<br />
2.4.1. uzdevums. Paaugstināt siltuma ražošanas un pārvades efektivitāti<br />
Lauberes ciema siltumtrašu Rekonstruētas siltumtrases<br />
un siltummezglu<br />
un siltummezgli Lauberē, 2013. 3 gads 29 000 29 000<br />
rekonstrukcija<br />
samazināti siltuma zudumi<br />
Madlienas ciema<br />
centralizētās siltumapgādes<br />
sistēmas un individuālo<br />
siltummezglu rekonstrukcija<br />
Pakāpeniska nolietoto<br />
siltumpiegādes trašu<br />
nomaiņa <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
Rekonstruētas siltumapgādes<br />
sistēmas un individuālie<br />
siltummezgli Madlienā,<br />
samazināti siltuma zudumi<br />
Samazināti siltuma zudumi<br />
ražošanas un pārvades<br />
procesā <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
2013 3 gadi 185 093 185 093<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
2.4.2. uzdevums. Palielināt siltumenerģijas piegādes drošumu centralizētajās siltumapgādes sistēmās<br />
Ģeneratoru iegāde<br />
pašvaldībai piederošajās<br />
katlu mājās<br />
Nodrošināta nepārtraukta<br />
siltumenerģijas piegāde<br />
elektroenerģijas piegādes<br />
traucējumu gadījumā<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 21 000 21 000<br />
2.4.3. uzdevums. Veicināt centralizētās siltumapgādes sistēmu atjaunošanu<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
Lauberes<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
P/a<br />
"Mālkalne"<br />
Pagastu<br />
pārvaldes un<br />
p/a<br />
"Mālkalne"<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 34
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.4.4.1.<br />
2.4.4.2.<br />
2.4.4.3.<br />
2.5.1.1<br />
2.5.1.2<br />
2.5.3.1<br />
Madlienas pagasta pārvaldes<br />
ēkas energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
administrācijas ēkas<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
P/a "Dziednīca" ēkas<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
Document Title<br />
2.4.4. uzdevums. Paaugstināt pašvaldības ēku energoefektivitāti<br />
Samazināti "Pagastmājas"<br />
Madlienas ciemā siltuma<br />
zudumi<br />
Samazināti administrācijas<br />
ēkas Ogrē, siltuma zudumi<br />
Samazināti p/a "Dziednīca"<br />
ēkas Ogrē siltuma zudumi<br />
2013. 1 gads 21 000 119 000<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 134 500 403 500<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 100 864 302 592<br />
2.4.5. uzdevums. Paplašināt atjaunojamo enerģijas resursu izmantošanas iespējas un integrēt tos apkures sistēmās<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
Jaunās <strong>Ogres</strong> pilsētas<br />
kapsētas izbūves tehniskā<br />
projekta izstrāde un kapu<br />
teritorijas ierīkošana<br />
Krapes kapsētas kapličas<br />
rekonstrukcija<br />
2.5. Sabiedriskās infrastruktūras attīstība<br />
2.5.1. uzdevums. Nodrošināt kapsētu pakalpojumu pieejamību<br />
Izstrādāts <strong>Ogres</strong> jaunās<br />
kapsētas (12,5ha) projekts un<br />
uzsākta tās kapsētas izbūve<br />
Rekonstruēta Krapes<br />
kapsētas kapliča<br />
2012. 3 gadi 200 000<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 5 000<br />
2.5.2. uzdevums. Izveidot mirušo dzīvnieku krematoriju vai kapsētu <strong>Ogres</strong> novadā<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Būvvalde un<br />
SIA "<strong>Ogres</strong><br />
Svēte"<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
2.5.3. uzdevums. Veidot mūsdienīgus un videi draudzīgus publiski pieejamus rekreācijas objektus<br />
Izstrādāta Rekreācijas<br />
Rekreācijas teritoriju<br />
teritoriju attīstības<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 Būvvalde<br />
attīstības iespēju izpēte<br />
koncepcija<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 35
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.5.3.2.<br />
2.5.3.3.<br />
2.5.3.4.<br />
2.5.4.1.<br />
2.5.5.1.<br />
Teritorijas pie piemiņas<br />
akmens politiski<br />
represētajiem Ogrē<br />
rekonstrukcija<br />
<strong>Ogres</strong>parka labiekārtojuma<br />
tehniskā projekta izstrāde un<br />
teritorijas rekonstrukcija<br />
Skvēra Ogrē, Brīvības ielā<br />
pie Tīnūžu ielas<br />
rekonstrukcija<br />
Loka šaušanas stadiona<br />
izveide Lauberes pagastā<br />
Peldvietas labiekārtošanas<br />
projekta izstrāde un<br />
peldvietas labiekārtošana<br />
Rekonstruēta un labiekārtota<br />
politiski represēto piemiņas<br />
vieta Ogrē<br />
Document Title<br />
Izveidots <strong>Ogres</strong>parks <strong>2011.</strong> 3 gadi 55 000<br />
Rekonstruēts un labiekārtots<br />
skvērs Ogrē, Brīvības ielā<br />
pie Tīnūžu ielas<br />
2012. 1 gads 12 240 18 360 Būvvalde<br />
2012. 1 gads 9 750 55 250<br />
2.5.4. uzdevums. Uzlabot sporta infrastruktūras objektus<br />
Izbūvēts loka šaušanas<br />
stadions Lauberes pagastā<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0<br />
2.5.5. uzdevums. Izveidot mūsdienu prasībām atbilstošas peldvietas<br />
Izstrādāts labiekārtošanas<br />
projekts un izveidota<br />
labiekārtota peldvieta <strong>Ogres</strong><br />
pilsētā pie <strong>Ogres</strong> vecupes<br />
2012. 1 gads 20 000<br />
20 000 -<br />
loka<br />
šaušanas<br />
klubs<br />
"Amazones"<br />
Būvvalde,<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
Būvvalde,<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
2.5.6. uzdevums. Organizēt pašvaldības īpašumā neesošo vidi degradējošo objektu sakārtošanu vai nojaukšanu, teritoriju rekultivāciju<br />
Izstrādāts plāns vidi<br />
Pašvaldības teritorijā esošo degradējošo objektu<br />
vidi degradējošo objektu novākšanai vai sakārtošanai,<br />
Izpilddirektors<br />
2.5.6.1.<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
sakārtošana, nojaukšana vai teritoriju labiekārtošanai;<br />
teritorijas rekultivēšana palielinājies sakārtoto<br />
objektu skaits<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 36
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.6.1.1.<br />
2.6.1.2.<br />
2.6.1.3.<br />
2.6.1.4.<br />
Informācijas pieejmības par<br />
daudzdzīvokļu māju<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšanas<br />
iespējamajiem risinājumiem<br />
paplašināšana<br />
Ķeipenes pagastā esošo<br />
Pašvaldības dzīvojamo ēku<br />
"Kalnāji", "Viļņī" un<br />
"Dzelzsceļa stacija"<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana siltināšanu<br />
Sociālo dzīvojamo māju<br />
Indrānu ielā, <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
Sociālās dzīvojamās māja<br />
"Doktorāts" Madlienā<br />
rekonstrukcuja<br />
Document Title<br />
2.5.7. uzdevums. Izveidot laivu piestātnes<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
2.6. RV Mājokļu attīstība un pievilcīga vide<br />
2.6.1. uzdevums. Veicināt dzīvojamo ēku energoefektivitātes paaugstināšanu<br />
Publiski pieejama<br />
informācija par<br />
energoefektivitāti<br />
pašvaldības mājas lapā<br />
www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv un <strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
laikrakstā "Ogrēnietis", p/a<br />
"Mālkalne" mājas lapā<br />
www.malkalne.lv un<br />
laikrakstā "Mālkalne"<br />
Veikta jumtu nomaiņa un<br />
siltināšana Ķeipenes pagastā<br />
esošajās pašvaldības<br />
dzīvojamās ēkās<br />
Enerģijas ietaupījums un<br />
ekonomisks enerģijas<br />
patēriņš sociālajā mājā, Ogrē<br />
Enerģijas ietaupījums un<br />
ekonomisks enerģijas<br />
patēriņš sociālajā mājā,<br />
Madlienā<br />
2013. 1 gads 10 000 40 000<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 15 000 45 000<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 17 326 51 979<br />
2.6.2. uzdevums. Apzināt padomju laikā būvēto daudzdzīvokļu paneļu māju stāvokli un izstrādāt plānu turpmākai rīcībai<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
P/a<br />
"Mālkalne"<br />
Pagasta<br />
pārvalde<br />
P/a<br />
"Mālkalne"<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 37
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.1.1.1.<br />
Document Title<br />
2.6.3. uzdevums. Nodrošināt dzīvojamo zonu publiskās ārtelpas labiekārtošanu atbilstoši izstrādātiem projektiem<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
3. VTP Sabiedrības iesaistīšana infrastruktūras attīstībā<br />
3.1. RV Iedzīvotāju līdzdalības koplietošanas teritoriju un objektu izveidošanā un uzturēšanā paaugstināšana<br />
3.1.1. uzdevums Organizēt ikgadēju projektu konkursu vietējo iniciatīvu atbalstam apkārtējās vides labiekārtošanā<br />
Projektu konkurss<br />
iedzīvotājiem apkārtējās<br />
vides labiekārtošanā<br />
Izstrādāts projektu konkursu<br />
nolikums; realizēti 10<br />
labiekārtošanas projekti gadā<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 25 000 16 000<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
3.1.2. uzdevums. Atbalstīt citu institūciju organizētās aktivitātes, kas paaugstina vides kvalitāti novadā un iesaistīt brīvprātīgos<br />
sabiedriski pieejamu objektu labiekārtošanas darbu veikšanā<br />
Dalība citu institūciju<br />
organizētajās vides kvalitātes<br />
paaugstināšanas aktivitātēs<br />
Palielinājies iedzīvotāju<br />
Komunālā<br />
un atbalsts iedzīvotāju<br />
skaits, kuri piedalās talkās,<br />
nodaļa,<br />
3.1.2.1. līdzdalībai pašvaldības un<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 1 500<br />
akcijās utml.; labiekārtotu<br />
Izpilddirekto<br />
dažādu interešu grupu<br />
teritoriju īpasvara pieaugums<br />
rs<br />
organizētajos apkārtējās<br />
vides sakopšanas un<br />
labiekārtošanas pasākumos<br />
3.1.3.1.<br />
Nepieciešamās informācijas<br />
un konsultāciju par<br />
dokumentācijas<br />
sagatavošanu jaunu namu<br />
apsaimniekotāju organizāciju<br />
reģistrēšanai sniegšana<br />
iedzīvotājiem<br />
3.1.3. uzdevums. Sniegt atbalstu jaunu namu apsaimniekotāju organizāciju veidošanai<br />
Nodrošināta pašvaldības<br />
palīdzība dokumentācijas<br />
sagatavošanā organizācijas<br />
reģistrēšanai<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
P/a<br />
"Mālkalne"<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 38
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1.4. RĪCĪBAS PLĀNS 4. ILGTERMIŅA PRIORITĀTES -KONKURĒTSPĒJĪGA IZGLĪTĪBA UN SPORTS – SASNIEGŠANAI<br />
Plānotais laika<br />
posms<br />
Finanšu instruments un indikatīvā summa<br />
Nr.<br />
1.1.1.<br />
1.1.2.1.<br />
1.1.3.1.<br />
Projekta<br />
nosaukums/aktivitāte<br />
Izglītības attīstības<br />
plāna izstrāde<br />
Projekta/aktivitātes<br />
plānotie darbības<br />
rezultāti<br />
Projekta/aktivitātes<br />
uzsākšanas gads<br />
Projekta/aktivitātes<br />
realizācijas ilgums<br />
Pašvaldības budžets<br />
ES un citu ārējo<br />
fondu finansējums<br />
1. VTP Racionāla izglītības procesa pārvalde<br />
1.1. RV Izglītības sistēmas pilnveidošana<br />
1.1.1. uzdevums. Izstrādāt vienotu <strong>novada</strong> izglītības attīstības plānu<br />
Izstrādāts izglītības<br />
attīstības plāns<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
1.1.2. uzdevums. Veikt izglītības iestāžu optimizāciju, nodrošinot izglītības pieejamību un kvalitāti<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Izveidota optimāla<br />
izglītības iestāžu <strong>novada</strong> vispārējās<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0<br />
optimizācijas plāna izglītības iestāžu<br />
realizācija<br />
struktūra<br />
Izglītības un sporta<br />
nozares attīstības<br />
analīze<br />
1.1.3. uzdevums. Veikt sistemātisku izglītības un sporta nozaru attīstības analīzi<br />
Gada pārskats par<br />
reizi<br />
izglītības un sporta <strong>2011.</strong><br />
0<br />
gadā<br />
nozares attīstību un<br />
Cits finansējuma avots<br />
Atbildīgais<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 39
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.4.1.<br />
1.1.5.1.<br />
1.1.6.1.<br />
1.1.6.2.<br />
1.1.6.3.<br />
Vienotas darba<br />
samaksas sistēmas<br />
izstrāde un ieviešana<br />
<strong>novada</strong> izglītības<br />
iestādēs<br />
Document Title<br />
darbu<br />
1.1.4. uzdevums. Pakāpeniski ieviest vienotu darba samaksas sistēmu visās izglītības iestādēs<br />
Izstrādāts un ieviests<br />
vienotas darba<br />
samaksas modelis<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0<br />
1.1.5. uzdevums. Uzlabot visu izglītības procesā iesaistīto institūciju savstarpējo sadarbību<br />
Izstrādāta izglītības<br />
Sistēmas izveide<br />
iestāžu informācijas<br />
informācijas un<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
apmaiņas un<br />
pasākumu plānošanai<br />
plānošanas sistēma<br />
Izglītības iestāžu telpu<br />
noslogojuma<br />
apzināšana<br />
VPII "Zelta sietiņš"<br />
attīstības centra<br />
izveide bērniem ar<br />
speciālās izglītības<br />
vajadzībām<br />
VPII "Sprīdītis"<br />
rotaļu laukuma vides<br />
pilnveide<br />
1.1.6. uzdevums. Racionāli izmantot esošo izglītības iestāžu infrastruktūru<br />
Sagatavoti<br />
priekšlikumi optimālai<br />
izglītības un sporta 2012. 1 gads 0<br />
infrastruktūras<br />
izmantošanai<br />
Vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
Izveidots attīstības<br />
centrs bērniem ar<br />
speciālās izglītības<br />
vajadzībām<br />
2013. 3 gadi 15 000 85 000<br />
Atjaunots rotaļu<br />
laukums un radīta<br />
droša vide bērniem<br />
(pēc ielas<br />
rekonstrukcijas)<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 2 000<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
Izglītības<br />
iestādes<br />
VPII "Zelta<br />
sietiņš "<br />
VPII<br />
"Sprīdītis"<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 40
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.6.4.<br />
1.1.6.5.<br />
1.1.6.6.<br />
1.2.1.1.<br />
Madlienas vidusskolas<br />
sporta bāzes (zāles,<br />
stadiona) izmantošana<br />
sporta pasākumiem<br />
ERAF "<strong>Ogres</strong><br />
Amatniecības<br />
vidusskolas mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācija un<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošana izglītības<br />
programmu<br />
īstenošanai''<br />
ERAF „Investīcijas<br />
<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vidusskolas<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”<br />
Document Title<br />
Sporta zāle un<br />
stadions tiek izmantots<br />
dažādiem sporta<br />
pasākumiem<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Apzināta izglītības<br />
iestādes infrastruktūras<br />
izmantošanas<br />
efektivitāte un<br />
uzlabota infrastruktūra<br />
Apzināta izglītības<br />
iestādes infrastruktūras<br />
izmantošanas<br />
efektivitāte un<br />
uzlabota infrastruktūra<br />
<strong>2011.</strong> 1,5 gadi 0 9350 00 165 000<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 954 396<br />
1.2. RV Nodrošinājums ar augstas kvalifikācijas speciālistiem un personālu<br />
1.2.1. uzdevums. Sistemātiski iesaistīt visu izglītības pakāpju un veidu pedagogus tālākizglītības procesā<br />
Tālākizglītības kursu<br />
organizēšana<br />
pedagoģiskajiem<br />
darbiniekiem<br />
Noorganizēti 2 kursi<br />
gadā<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 0 1 000<br />
Valsts<br />
budžets<br />
168 422<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Amatniecības<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 41
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.1.2.<br />
1.2.1.3.<br />
1.2.1.4.<br />
Pedagogu<br />
konkurētspējas<br />
veicināšana izglītības<br />
sistēmas optimizācijas<br />
apstākļos<br />
Izglītības iestāžu<br />
interešu izglītības<br />
programmu pedagogu<br />
profesionālā pilnveide<br />
ESF projekts<br />
„Pedagogu<br />
konkurētspējas<br />
veicināšana izglītības<br />
sistēmas optimizācijas<br />
apstākļos”; ESF<br />
projekts<br />
"Profesionālajā<br />
izglītībā iesaistīto<br />
vispārizglītojošo<br />
mācību priekšmetu<br />
pedagogu<br />
kompetences<br />
paaugstināšana"<br />
Novada pedagogi<br />
iesaistīti tālākizglītībā<br />
un darba kvalitātes<br />
novērtēšanas procesā<br />
Paaugstināta<br />
kvalifikācija interešu<br />
izglītības pedagogiem<br />
Organizēti<br />
tālākizglītības kursi<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 138 367<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 800<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 0 2500 2500<br />
1.2.2. uzdevums. Atbalstīt izglītības iestāžu tehnisko darbinieku tālākizglītību<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong><br />
Bērnu un<br />
jauniešu<br />
centrs,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 42
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.2.1.<br />
1.2.3.1.<br />
1.2.4.1.<br />
1.2.4.2.<br />
1.2.4.3.<br />
Document Title<br />
Izglītības iestāžu Organizēti<br />
tehnisko darbinieku tālākizglītības<br />
Izglītības<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0 1 000<br />
kvalifikācijas pasākumi un iesaistīti<br />
iestādes<br />
paaugstināšana darbinieki<br />
1.2.3. uzdevums. Izveidot atbalsta sistēmu jaunajiem pedagogiem<br />
Atbalsta sistēmas Izstrādāts nolikums<br />
Izglītības un<br />
izveide jaunajiem jauno pedagogu 2013. 1 gads 0<br />
sporta<br />
pedagogiem<br />
atbalstam<br />
pārvalde<br />
1.2.4. uzdevums. Nodrošināt sistemātisku metodisko palīdzību vispārizglītojošajām izglītības iestādēm<br />
Vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
5-6 gadīgo bērnu<br />
izglītības <strong>programma</strong>s Programmas atbilstība<br />
korekcija atbilstoši normatīvo aktu <strong>2011.</strong> 1 gads 0 VPII vadītāji<br />
pirmsskolas izglītības prasībām<br />
vadlīnijām<br />
Izveidot <strong>Ogres</strong> Valsts<br />
ģimnāzijā reģionālo<br />
metodisko centru<br />
ESF projekts<br />
"Izglītojamo inovatīvu<br />
un interaktīvu prasmju<br />
attīstīšana"<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Regulāra metodiskā<br />
palīdzība mācību<br />
priekšmetu<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 500 1500<br />
skolotājiem, izveidota<br />
metodisko izstrādņu<br />
bibliotēka<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Sadarbībā ar darba<br />
devējiem un<br />
Valsts<br />
sadarbības partneriem<br />
<strong>2011.</strong> 1gads 0 62900<br />
budžets<br />
izstrādāti mācību<br />
11100<br />
materiāli un uzsākta e-<br />
vides ieviešana<br />
<strong>Ogres</strong> Valsts<br />
ģimnāzija<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 43
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.5.1.<br />
1.2.5.2.<br />
1.2.6.1.<br />
1.2.6.2.<br />
1.2.6.3.<br />
Metodisko apvienību<br />
vienota darba plānu<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Atbalstīt karjeras<br />
izglītības programmu<br />
nodrošinājumu<br />
izglītības sistēmā<br />
Radošās un inovatīvās<br />
pedagogu darbības<br />
pieredzes apmaiņas<br />
pasākumu<br />
organizēšana<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pedagogu metodisko<br />
izstrādņu skate<br />
Atbalsts projektam<br />
"Latvijas Skolu i-<br />
Tehnoloģiju<br />
Document Title<br />
1.2.5. uzdevums. Aktivizēt metodisko apvienību darbību<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Nodrošināts<br />
sistemātisks metodisko <strong>2011.</strong> pastāvīgi 200<br />
apvienību darbs<br />
Karjeras izglītības<br />
kabinetos skolēniem<br />
pieejama informācija<br />
par karjeras iespējām<br />
un konsultācijas<br />
karjeras izvēles<br />
2012. pastāvīgi 1 500 0 60 000<br />
jautājumos,<br />
pedagogiem tiek<br />
nodrošināta metodiskā<br />
palīdzība<br />
1.2.6. uzdevums. Veicināt un atbalstīt pedagogu radošo darbību un pieredzes apmaiņu<br />
Regulāri pieredzes<br />
apmaiņas pasākumi un<br />
metodiskais atbalsts<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
500<br />
gadā<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Aktīva pedagogu<br />
dalība projektos,<br />
radošo darbu skatēs, <strong>2011.</strong> patstāvīgi 700<br />
pētniecisko darbu<br />
vadīšanā<br />
Nodrošināts metodisks<br />
200<br />
atbalsts <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> <strong>2011.</strong> 3 gadi<br />
gadā<br />
pedagogiem<br />
1000<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
Izglītības<br />
iestāžu<br />
vadītāji<br />
Izglītības<br />
iestādes,<br />
<strong>Ogres</strong> Valsts<br />
ģimnāzija<br />
<strong>Ogres</strong> Valsts<br />
ģimnāzija<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 44
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.6.4.<br />
1.2.6.5.<br />
1.2.6.6.<br />
1.2.6.7.<br />
Ekspozīcijai 2011;<br />
2012; 2013"<br />
(LaTSTE)<br />
Darbība Eiropas<br />
Savienības<br />
Mūžizgītības<br />
<strong>programma</strong>s projektos<br />
Mūzikas un mākslas<br />
skolu pedagogu un<br />
skolēnu dalība<br />
konkursos, radošo<br />
darbu izstādēs,<br />
pieredzes apmaiņa<br />
Latvijā un ārzemēs<br />
Dalība Eiropas<br />
Savienības<br />
Mūžizgītības<br />
<strong>programma</strong>s Leonardo<br />
da Vinči pieredzes<br />
apmaiņas projektos<br />
<strong>Ogres</strong> Mūzikas skolas<br />
radošo darbu skates<br />
organizēšana<br />
sadarbībā ar citām<br />
<strong>novada</strong> mūzikas un<br />
mākslas skolām<br />
Document Title<br />
Pedagogu un<br />
izglītojamo sadarbība<br />
ar skolām no Eiropas<br />
Savienības valstīm<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0 60 000<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Pedagogi un skolēni<br />
piedalās konkursos,<br />
radošo darbu skatēs,<br />
pieredzes apmaiņas<br />
pasākumos<br />
Aktīva pedagogu<br />
dalība projektos,<br />
pieredzes apmaiņa<br />
Eiropas Savienības<br />
valstīs<br />
Radošo darbu izstāde<br />
un koncerts<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 2000 1000<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 2000<br />
<strong>2011.</strong><br />
reizi<br />
gadā<br />
500 500<br />
Izglītības<br />
iestāžu<br />
vadītāji<br />
Kārļa<br />
Kažociņa<br />
Madlienas<br />
mūzikas un<br />
mākslas<br />
skola, <strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola, <strong>Ogres</strong><br />
Mākslas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 45
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.7.1.<br />
1.3.1.1.<br />
1.3.2.1.<br />
1.3.2.2.<br />
Izglītības un zinātnes<br />
ministrijas, Valsts<br />
izglītības satura<br />
centra, pedagogu<br />
asociāciju un<br />
metodisko apvienību<br />
organizēto semināru<br />
apmeklējums<br />
Document Title<br />
1.2.7. uzdevums. Paaugstināt pedagogu kompetenci, prasmes un inovatīvo darbību<br />
Jaunu prasmju un<br />
inovatīvu mācību<br />
metožu izmantošana<br />
izglītības procesā<br />
2012. pastāvīgi 0 1000<br />
1.3. RV Izglītības informācijas sistēmas izveidošana<br />
1.3.1. uzdevums. Izveidot <strong>novada</strong> izglītības un sporta institūciju datu bāzi un nodrošināt tās pieejamību<br />
Nodrošināta <strong>Ogres</strong><br />
Publiski pieejamas <strong>novada</strong> izglītības<br />
datu bāzes par <strong>novada</strong> iestāžu kartes un<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 0<br />
izglītības iestādēm informācija par<br />
izveidošana<br />
izglītības iestādēm<br />
pieejamība internetā<br />
1.3.2. uzdevums. Integrēt informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) izglītības procesā<br />
Vispārējā pirmsskolas izglītības iestādes<br />
Informāciju<br />
tehnoloģiju attīstības<br />
projekta izstrāde un<br />
ieviešana VPII<br />
Ieviest kvalitatīvas<br />
IKT pedagoģiskā<br />
procesa<br />
nodrošināšanai<br />
Izstrādāti projekti un<br />
uzsākta IKT ieviešana,<br />
iegādāti interaktīvie<br />
galdi<br />
Pedagogiem pieejamas<br />
IKT un tiek<br />
organizētas atvērtās<br />
stundas skolotājiem,<br />
vecākiem, sabiedrības<br />
pārstāvjiem<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0 3 000 VPII vadītāji<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
2012. 3 gadi 20 000 30 000<br />
Izglītības<br />
iestādes,<br />
<strong>Ogres</strong> Valsts<br />
ģimnāzija<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 46
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.2.3.<br />
1.3.2.4.<br />
1.3.2.5.<br />
1.3.2.6.<br />
1.3.2.7.<br />
Nodrošināt E - klases<br />
darbību un pieejamību<br />
visās izglītības<br />
iestādēs<br />
Interneta pieslēguma<br />
nodrošināšana un<br />
pieejamība mācību<br />
kabinetos<br />
Informācijas<br />
tehnoloģiju ieviešana<br />
Kārļa Kažociņa<br />
mūzikas un mākslas<br />
skolas izglītības<br />
programmu īstenošanā<br />
<strong>Ogres</strong> Mūzikas skolas<br />
mūzikas mācību<br />
kabinetu datorizācijas<br />
projekta izstrāde un<br />
ieviešana<br />
ERAF projekts ,,<strong>Ogres</strong><br />
Amatniecības<br />
vidusskolas mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācija un<br />
infrastruktūras<br />
Document Title<br />
tehnoloģiju<br />
izmantošanā<br />
Paplašināta izglītības<br />
iestāžu un vecāku<br />
sadarbība, modernizēta<br />
mācību sasniegumu<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 5 000 5 000<br />
uzskaites un analīzes<br />
sistēma<br />
E-klases kvalitatīva<br />
darbība un<br />
informācijas<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 10 000 45 000<br />
pieejamība<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Iegādāti tehniskie<br />
mācību līdzekļi un tiek<br />
izmantoti mācību<br />
procesā<br />
Nodrošināta efektīva<br />
mūzikas mācības<br />
apguve, izmantojot<br />
modernās tehnoloģijas<br />
Nodrošināta IKT<br />
izmantošana<br />
pedagoģiskā procesa<br />
nodrošināšanai un e-<br />
klases ieviešanai<br />
2012. 3 gadi 900 5 000<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 1 200 10 000<br />
<strong>2011.</strong> 1,5 gadi 0 16 000 24 000<br />
Izglītības<br />
iestādes<br />
Izglītības<br />
iestādes<br />
Kārļa<br />
Kažociņa<br />
Madlienas<br />
mūzikas un<br />
mākslas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Amatniecības<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 47
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.2.8.<br />
uzlabošana izglītības<br />
programmu<br />
īstenošanai''<br />
ESF projekts<br />
"Izglītojamo inovatīvu<br />
un interaktīvu prasmju<br />
attīstīšana"; ERAF<br />
„Investīcijas <strong>Ogres</strong><br />
Profesionālās<br />
vidusskolas<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”<br />
Nodrošināta IKT<br />
izmantošana<br />
pedagoģiskā procesa<br />
nodrošināšanai un E-<br />
klases ieviešanai<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 158 138 27 942<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
1.3.3. uzdevums. Sistemātiski apkopot un papildināt esošo informāciju par izglītības un sporta norisēm katrā teritoriālajā vienībā<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Izglītības iestāžu Internetā pieejama<br />
mājas lapu<br />
aktuāla informācija par<br />
Izglītības<br />
1.3.3.1.<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0 500<br />
izveidošana un izglītības iestādēm un<br />
iestādes<br />
uzturēšana<br />
aktivitātēm<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
1.3.3.2.<br />
Apkopot un papildināt<br />
esošo informāciju par<br />
interešu izglītību<br />
<strong>Ogres</strong> novadā<br />
Izveidota datu bāze par<br />
interešu izglītību<br />
<strong>Ogres</strong> novadā<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
1.4. RV Sadarbība ar citām izglītības un sporta institūcijām<br />
<strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong><br />
Bērnu un<br />
jauniešu<br />
centrs<br />
1.4.1. uzdevums. Nodrošināt sistemātisku sadarbību pašvaldības noslēgto līgumu ietvaros un paplašināt sadarbības partneru loku<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 48
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.4.1.1.<br />
1.4.1.2.<br />
Sadarbība ar izglītības<br />
iestādēm sadraudzības<br />
pilsētās<br />
Noslēgti sadarbības<br />
līgumi ar pašvaldības<br />
uzņēmumiem par<br />
izglītojamo prakšu<br />
vietām; ESF projekts<br />
"Izglītojamo inovatīvu<br />
un interaktīvu prasmju<br />
attīstīšana"<br />
Pieredzes apmaiņas<br />
pasākumi<br />
Aktīva pašvaldības<br />
līdzdalība izglītības<br />
procesos<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 2 200<br />
Document Title<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 76 500<br />
Valsts<br />
budžets<br />
13500<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
1.4.2. uzdevums. Veidot sadarbību ar Rīgas plānošanas reģionu, valsts izglītības un sporta institūcijām, Latvijas un citu valstu pašvaldībām<br />
izglītības un sporta jomā<br />
Pašvaldības speciālisti<br />
Aktīva sadarbība un<br />
iesaistīti vienotas<br />
pieredzes apmaiņa<br />
Izglītības un<br />
reģiona un valsts<br />
1.4.2.1. starp valsts,<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
sporta<br />
izglītības un sporta<br />
pašvaldības, izglītības<br />
pārvalde<br />
politikas izstrādē un<br />
un sporta speciālistiem<br />
īstenošanā<br />
2. VTP Mūsdienu prasībām atbilstoša izglītības un sporta infrastruktūra<br />
2.1. RV Izglītības iestāžu rekonstrukcija un renovācija<br />
2.1.1. uzdevums. Paaugstināt izglītības iestāžu energoefektivitāti<br />
Vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 49
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.1.1.<br />
2.1.1.2.<br />
2.1.1.3.<br />
2.1.1.4.<br />
2.1.1.5.<br />
2.1.1.6.<br />
2.1.1.7.<br />
Projektu izstrāde<br />
jumtu un fasāžu<br />
siltināšanai VPII<br />
Madlienas vidusskolas<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
Jaun<strong>ogres</strong> vidusskolas<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
<strong>Ogres</strong> 1.vidusskolas<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
<strong>Ogres</strong> Valsts<br />
ģimnāzijas<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
Daļēja logu un durvju<br />
nomaiņa Madlienas<br />
vidusskolā<br />
Fiziski novecojušo<br />
virtuves elektroiekārtu<br />
nomaiņa Madlienas<br />
vidusskolā<br />
Document Title<br />
Izstrādāti projekti un<br />
izsākta to ieviešana<br />
VPII "Zelta sietiņš",<br />
"Taurenītis", "Saulīte",<br />
2013. 2 gadi 10 000 34 000 VPII vadītāji<br />
"Cīrulītis", "Strautiņš",<br />
"Dzīpariņš"<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Veikts energoaudits<br />
Veikta 3 izglītības<br />
iestāžu ēku siltināšana<br />
un nodrošināts efektīvs<br />
siltumenerģijas un<br />
elektroenerģijas<br />
patēriņš<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 600 0<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 37 500 112 500<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 45 000 255 000<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 176 388 529 164<br />
Sazinājies<br />
siltumenerģijas<br />
patēriņš izglītības<br />
iestādes ēkās<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 3 600<br />
Samazinājies<br />
ēdināšanas blokā<br />
patērētās<br />
2012 2 gadi 2 200<br />
elektroenerģijas<br />
daudzums<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
Jaun<strong>ogres</strong><br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
1.vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> Valsts<br />
ģimnāzija<br />
Madlienas<br />
viduskola<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 50
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.1.8.<br />
2.1.1.9.<br />
2.1.1.10.<br />
KPFI projekts<br />
,,Kompleksi<br />
risinājumi<br />
siltumnīcefekta gāzu<br />
emisiju samazināšanai<br />
<strong>Ogres</strong> Amatniecības<br />
vidusskolas ēkās''<br />
<strong>Ogres</strong> Basketbola<br />
skolas ēkas<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšana<br />
ERAF „Investīcijas<br />
<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vidusskolas<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”; KPFI<br />
"„<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vidusskolas dienesta<br />
viesnīcas renovācija<br />
atbilstoši augstām<br />
energoefektivitātes<br />
prasībām un<br />
izmantojot videi<br />
draudzīgus<br />
būvniecības<br />
materiālus un<br />
izstrādājumus"<br />
Samazinājies iestāžu<br />
patērētās<br />
siltumenerģijas un<br />
elektroenerģijas<br />
patēriņš<br />
Samazinājies iestādes<br />
patērētās<br />
siltumenerģijas un<br />
elektroenerģijas<br />
daudzums<br />
Samazinājies iestādes<br />
patērētās<br />
siltumenerģijas un<br />
elektroenerģijas<br />
patēriņš<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0 88983<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 63 400 190 100<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0 105026<br />
Valsts<br />
budžets<br />
150000<br />
Valsts<br />
budžets<br />
311094<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Amatniecības<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Basketbola<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 51
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.1.11.<br />
2.1.2.1.<br />
2.1.2.2.<br />
2.1.2.4.<br />
<strong>Ogres</strong> Mūzikas skolas<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšanas<br />
tehniskā projekta<br />
izstrāde<br />
VPII "Taurenītis"<br />
zāles renovācija<br />
<strong>Ogres</strong> 1.vidusskolas<br />
2.korpusa jumta<br />
renovācija un ēkas<br />
siltināšana<br />
ERAF projekts ,,<strong>Ogres</strong><br />
Amatniecības<br />
vidusskolas mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācija un<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošana izglītības<br />
programmu<br />
īstenošanai''<br />
Izstrādāts tehniskais<br />
projekts<br />
2012. 1 gads 5000<br />
Document Title<br />
2.1.2. uzdevums. Renovēt un rekonstruēt izglītības iestāžu ēkas<br />
Vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
Nodrošināta<br />
kvalitatīva nodarbību 2012. 1 gads 3 000<br />
vide<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Uzlabots ēkas<br />
tehniskais stāvoklis un<br />
samazinājies<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 45 000 255 000<br />
siltumenerģijas<br />
patēriņš<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Uzlabota mācību<br />
materiāli tehniskā bāze<br />
un telpas<br />
<strong>2011.</strong> 1,5 gadi 0 857 677<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola<br />
VPII<br />
"Taurenītis"<br />
<strong>Ogres</strong><br />
1.vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Amatniecības<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 52
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.2.5.<br />
2.1.3.1.<br />
2.1.3.3.<br />
ERAF „Investīcijas<br />
<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vidusskolas<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”; KPFI<br />
„<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vidusskolas dienesta<br />
viesnīcas renovācija<br />
atbilstoši augstām<br />
energoefektivitātes<br />
prasībām un<br />
izmantojot videi<br />
draudzīgus<br />
būvniecības<br />
materiālus un<br />
izstrādājumus"<br />
Madlienas vidusskolas<br />
sporta zāles renovācija<br />
<strong>Ogres</strong> 1.vidusskolas<br />
sporta laukumu<br />
rekonstrukcijas<br />
tehniskā projekta<br />
izstrāde<br />
Renovētas un<br />
rekonstruētas ēkas<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 954 396<br />
2.1.3. Pilnveidot izglītības iestāžu sporta bāzes<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Veikta grīdas nomaiņa,<br />
atjaunota<br />
apgaismojuma un<br />
2012. 2 gadi 18 000 45 000<br />
ventilācijas sistēma<br />
Izstrādāts projekts<br />
stadiona<br />
rekonstrukcijai<br />
2013. 1 gads 5 000<br />
Valsts<br />
budžets<br />
460 983<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
1.vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 53
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.3.6.<br />
2.2.1.1.<br />
2.2.1.2.<br />
2.2.1.3.<br />
<strong>Ogres</strong>gala<br />
pamatskolas sporta<br />
laukuma renovācija un<br />
inventāra iegāde<br />
Veikta sporta laukuma<br />
renovācija un sporta<br />
inventāra iegāde<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 8 000 120 000<br />
2.2. RV Izglītības iestāžu infrastruktūras uzlabošana<br />
2.2.1. uzdevums. Sakārtot izglītības iestāžu un sporta objektu inženiertehnisko tīklu un palīgtelpu tehnisko stāvokli<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Madlienas vidusskolas<br />
centrālapkures<br />
sistēmas 1.stāva<br />
rekonstrukcija<br />
Suntažu vidusskolas<br />
sporta zāles sanitāro<br />
mezglu remonts<br />
Jaun<strong>ogres</strong> vidusskolas<br />
dušas telpu un<br />
ģērbtuvju renovācija<br />
Uzlabota siltuma<br />
nodrošināšana skolā<br />
Nodrošināta sanitāri<br />
higiēnisko normu<br />
prasību ievērošana<br />
Atjaunotas dušas<br />
telpas un ģērbtuves<br />
2012. 1 gads 2 500<br />
2012. 1 gads 3 000<br />
2013. 1 gads 5 000<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
<strong>Ogres</strong>gala<br />
pamatskola<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
Suntažu<br />
vidusskola<br />
Jaun<strong>ogres</strong><br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 54
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.1.4.<br />
2.2.2.1<br />
2.2.2.2.<br />
ERAF „Investīcijas<br />
<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vidusskolas<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”; KPFI<br />
"„<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vidusskolas dienesta<br />
viesnīcas renovācija<br />
atbilstoši augstām<br />
energoefektivitātes<br />
prasībām un<br />
izmantojot videi<br />
draudzīgus<br />
būvniecības<br />
materiālus un<br />
izstrādājumus"<br />
VPII "Dzīpariņš"<br />
sanitāro mezglu un<br />
ēdināšanas bloku<br />
remonts<br />
VPII "Taurenītis"<br />
virtuves bloka<br />
renovācijas projekta<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Atjaunoti izglītības<br />
iestādes un dienesta<br />
viesnīcas<br />
inženiertehniskie tīkli<br />
un veikts telpu<br />
remonts<br />
Document Title<br />
2010. 2 gadi 0 40 000 26 000<br />
2.2.2. uzdevums. Atjaunot izglītības iestāžu sanitāro mezglu un ēdināšanas blokus un aprīkojumu<br />
Vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
Normatīvo aktu<br />
prasībām atbilstoši<br />
sanitārie mezgli un<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 20 000<br />
ēdināšanas bloki<br />
Veikta virtuves bloka<br />
renovācija un<br />
kvalitatīvu ēdināšanas<br />
pakalpojumu<br />
nodrošināšana<br />
2012. 2 gadi 20 000<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
VPII<br />
"Dzīpariņš"<br />
VPII<br />
"Taurenītis"<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 55
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.2.4.<br />
2.2.2.5.<br />
2.2.2.6.<br />
2.2.2.7.<br />
2.2.3.1.<br />
2.2.3.2.<br />
2.2.3.3.<br />
VPII "Zelta sietiņš"<br />
virtuvju remonts<br />
grupās<br />
Taurupes vidusskolas<br />
sanitāro mezglu<br />
renovācija<br />
Suntažu vidusskola<br />
sanitāro mezglu<br />
remonts<br />
Mazozolu<br />
pamatskolas<br />
ēdināšanas bloka<br />
remonts<br />
Zibens novedēja<br />
uzstādīšana VPII<br />
"Cīrulītis"<br />
Ugunsdzēsības<br />
signalizācijas<br />
ierīkošana VPII<br />
"Taurenītis" (otrā<br />
kārta)<br />
Ugunsdzēsības<br />
signalizācijas<br />
ierīkošana Suntažu<br />
vidusskolā<br />
Veikts virtuvju<br />
remonts 9 grupās<br />
2013. 1 gads 21 000<br />
Document Title<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Normatīvo aktu<br />
prasībām atbilstoši <strong>2011.</strong> 3 gadi 5 000<br />
sanitārie mezgli<br />
Normatīvo aktu<br />
prasībām atbilstoši 2012. 2 gadi 8 000<br />
sanitārie mezgli<br />
Uzlabota ēdināšanas<br />
pakalpojumu<br />
sniegšana<br />
Paaugstināta<br />
ugunsdrošība<br />
Uzlabota iestādes<br />
drošība<br />
Drošības sistēmas<br />
uzlabošanās<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 500<br />
2.2.3. uzdevums. Uzlabot drošību visās izglītības iestādēs<br />
Vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 2 300<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 1 400<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 10 000<br />
VPII "Zelta<br />
sietiņš"<br />
Taurupes<br />
vidusskola<br />
Suntažu<br />
vidusskola<br />
Mazozolu<br />
pamatskola<br />
VPII<br />
"Cīrulītis"<br />
VPII<br />
"Taurenītis"<br />
Suntažu<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 56
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.3.4.<br />
2.2.3.5.<br />
2.2.3.6.<br />
Zibens novedēja<br />
uzstādīšana,<br />
ugunsdrošības un<br />
apsardzes sistēmas<br />
atjaunošana Mazozolu<br />
pamatskolā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> Bērnu<br />
un jauniešu centra<br />
video novērošanas<br />
sistēmas ierīkošanas<br />
projekta izstrāde un<br />
ieviešana<br />
ERAF „Investīcijas<br />
<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vidusskolas<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”<br />
Paaugstināta drošība<br />
izglītības iestādē<br />
Nodrošināta<br />
izglītojamo un<br />
darbinieku drošība<br />
Ir uzstādītas video<br />
novērošanas kameras,<br />
par projekta līdzekļiem<br />
veikti citi drošības<br />
paaugstināšanas<br />
pasākumi<br />
(ugunsdrošības<br />
signalizācijas sistēmas,<br />
uzstādīti zibens<br />
novedēji, apgaismes<br />
ķermeņi u.c.)<br />
2012. 1 gads 3 000<br />
Document Title<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
2012. 1 gads 2 000<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 30 000 22 000<br />
2.3. RV Izglītības iestāžu un sporta objektu pieejamības nodrošināšana<br />
2.3.1. Uzlabot visu izglītības iestāžu audzēkņu pārvadājumus ar sabiedrisko transportu vai pašvaldības autobusiem<br />
Mazozolu<br />
pamatskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong><br />
Bērnu un<br />
jauniešu<br />
centrs<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 57
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.3.1.1.<br />
2.3.2.1.<br />
2.3.2.2.<br />
2.3.2.3.<br />
Autobusu iegāde un<br />
transporta<br />
pakalpojumu<br />
pilnveidošana<br />
Iegādāti 5 jauni<br />
autobusi un racionāli<br />
izmantoti pašvaldības<br />
resursi izglītojamo<br />
pārvadājumiem,<br />
paaugstināta drošība<br />
bērnu nokļūšanai<br />
izglītības iestādē un<br />
mājās<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 19 444 175000<br />
2.3.2. uzdevums. Uzlabot izglītības iestāžu un sporta objektu pieejamību cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem<br />
Vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
Nodrošināta izglītības<br />
VPII "Saulīte" ieejas<br />
iestādes sniegto<br />
mezgla pielāgošana<br />
pakalpojumu<br />
bērniem ar<br />
2012. 1 gads 3 000<br />
pieejamība bērniem ar<br />
funkcionāliem<br />
funkcionāliem<br />
traucējumiem<br />
traucējumiem<br />
Pandusa izveide<br />
iekļūšanai aktu zālē un<br />
jaunu durvju<br />
uzstādīšana mācību<br />
kabinetiem<br />
ERAF „Investīcijas<br />
<strong>Ogres</strong> Profesionālās<br />
vsk. infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”<br />
Pielāgotas 9 telpas<br />
cilvēkiem ar<br />
funkcionāliem<br />
traucējumiem<br />
Pielāgoti objekti<br />
cilvēkiem ar<br />
funkcionāliem<br />
traucējumiem<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
2013. 1 gads 3 000 5 000<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 34 000 6 000<br />
Attīstības<br />
nodaļa,<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
VPII<br />
"Saulīte"<br />
Jaun<strong>ogres</strong><br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 58
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.1.1.1.<br />
3.1.2.1.<br />
3.1.2.2.<br />
3.2.1.1.<br />
Atbalsta personāla<br />
nodrošinājums<br />
izglītojamajiem visās<br />
izglītības iestādēs<br />
Speciālās izglītības<br />
<strong>programma</strong>s izveide<br />
bērniem ar garīgās<br />
attīstības<br />
traucējumiem VPII<br />
"Zelta sietiņš"<br />
Montesori pedagoģijas<br />
metožu ieviešana VPII<br />
"Zelta sietiņš"<br />
speciālās izglītības<br />
programmu īstenošanā<br />
Lauberes pamatskolas<br />
mācību kabinetu<br />
pakāpeniska nodrošināšana<br />
ar datoriem<br />
Document Title<br />
3. VTP Izglītības un sporta pakalpojumu pieejamība un attīstība<br />
3.1. RV Atbalsta programmu īstenošana<br />
3.1.1. Nodrošināt speciālo izglītības programmu realizāciju augstā kvalitātē<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Nokomplektēts<br />
atbalsta personāls un<br />
nodrošināti viņu<br />
pakalpojumi<br />
izglītojamajiem<br />
2012. pastāvīgi<br />
5000<br />
gadā<br />
18000 2000<br />
3.1.2. uzdevums. Nodrošināt speciālo programmu pieejamību pirmsskolas izglītības iestādēs<br />
Vispārējā pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
Pieejamas speciālās<br />
izglītības <strong>programma</strong>s<br />
pirmsskolas vecuma<br />
bērniem<br />
Bērniem ar speciālās<br />
izglītības vajadzībām<br />
pieejama atbilstoša un<br />
kvalitatīva izglītība<br />
2013. 1 gads 0 1000<br />
2013. pastāvīgi 0 1000<br />
3.2. RV Izglītības kvalitātes paaugstināšana<br />
3.2.1. uzdevums. Modernizēt izglītības iestāžu materiāli tehnisko bāzi un pilnveidot aprīkojumu<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Nodrošinājums ar<br />
modernām IKT<br />
2012. 3 gadi 3 000<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
VPII "Zelta<br />
sietiņš"<br />
VPII "Zelta<br />
sietiņš"<br />
Lauberes<br />
pamatskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 59
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.2.1.2.<br />
3.2.1.7.<br />
3.2.1.8.<br />
3.2.1.9.<br />
<strong>Ogres</strong> 1. vidusskolas<br />
mājturības kabinetu<br />
materiālās bāzes<br />
uzlabošana<br />
ESF projekts<br />
"Izglītojamo inovatīvu<br />
un interaktīvu prasmju<br />
attīstīšana"; ERAF<br />
„Investīcijas <strong>Ogres</strong><br />
Profesionālās<br />
vidusskolas<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”<br />
<strong>Ogres</strong> Mūzikas skolas<br />
ierakstu studijas<br />
izveidošanas projekta<br />
izstrāde un ieviešana<br />
<strong>Ogres</strong> Mūzikas skolas<br />
mūzikas instrumentu<br />
bāzes pilnveidošana<br />
Document Title<br />
Nodrošinājums ar<br />
modernām, mūsdienu<br />
prasībām atbilstošiem<br />
mācību līdzekļiem un<br />
metodiskajiem<br />
materiāliem<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 5 000 2 000<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Izglītības iestādes<br />
nodrošinātas ar<br />
modernām, mūsdienu<br />
prasībām atbilstošiem<br />
mācību līdzekļiem un<br />
metodiskajiem<br />
materiāliem<br />
Ierakstu studijas<br />
izmantošana mācību<br />
procesā<br />
Izglītības iestāde<br />
nodrošināta ar<br />
modernām, mūsdienu<br />
prasībām atbilstošiem<br />
mūzikas<br />
instrumentiem un<br />
metodiskajiem<br />
materiāliem<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 0 304 689 53 768<br />
2012. 2 gadi 5 000 5 000<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 2 000 18 000<br />
<strong>Ogres</strong><br />
1.vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 60
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.2.2.1.<br />
3.2.2.2.<br />
3.2.2.3.<br />
Document Title<br />
3.2.2. uzdevums. Nodrošināt dabas zinību mācību priekšmetu standartu ieviešanu atbilstoši noteiktajām prasībām<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Madlienas vidusskolas<br />
dabaszinību kabinetu<br />
Dabaszinību mācību<br />
(fizika, ķīmija)<br />
priekšmetu standarta<br />
renovācija un<br />
kvalitatīvas apguves<br />
labiekārtošana,<br />
nodrošinājums<br />
laboratorijas zonas<br />
2012. 2 gadi 20 000 48 000<br />
iekārtošana<br />
Suntažu vidusskolas<br />
dabaszinību kabinetu<br />
labiekārtošana,<br />
materiālās un<br />
metodiskās bāzes<br />
pilnveidošana<br />
ESF projekts<br />
"Izglītojamo inovatīvu<br />
un interaktīvu prasmju<br />
attīstīšana"; ERAF<br />
„Investīcijas <strong>Ogres</strong><br />
Profesionālās<br />
vidusskolas<br />
infrastruktūras<br />
uzlabošanā un mācību<br />
aprīkojuma<br />
modernizācijā”<br />
Atbilstošas<br />
dabaszinību standarta<br />
prasību nodrošināšanas<br />
iespējas<br />
Izglītības iestādes ir<br />
nodrošinātas ar<br />
atbilstošām klašu un<br />
laboratorijas telpām<br />
dabas zinību mācību<br />
priekšmetu standartu<br />
īstenošanai, ir<br />
nepieciešamais<br />
aprīkojums un mācību<br />
metodiskie materiāli<br />
2013. 3 gadi 18 000<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 7613 13434<br />
3.2.3. uzdevums. Attīstīt profesionāli orientēto vidējās izglītības programmu pieejamību<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
Suntažu<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 61
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.2.3.1.<br />
3.2.3.2.<br />
3.2.4.1.<br />
3.2.4.2.<br />
Autoapmācības<br />
mācību priekšmeta<br />
ieviešana vidējās<br />
izglītības programmā<br />
Madlienas vidusskolā<br />
Tehniskās grafikas un<br />
programmēšanas<br />
pamatu apguve vidējās<br />
izglītības programmā<br />
Sporta inventāra<br />
iegāde Madlienas<br />
vidusskolā, Suntažu<br />
vidusskolā, Taurupes<br />
vidusskolā, Meņģeles<br />
pamatskolā,<br />
Mazzozolu<br />
pamatskolā, <strong>Ogres</strong>gala<br />
pamatskolā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> sporta<br />
centra sporta inventāra<br />
iegāde un aprīkojuma<br />
pilnveide<br />
Izglītojamie iegūst<br />
autovadītāja apliecību<br />
un palielina savas<br />
izredzes darba tirgū<br />
Izglītojamiem<br />
palielinās iespēja<br />
apgūt inžiniertehnisko<br />
profesiju pamatus<br />
Document Title<br />
2013. pastāvīgi 0 12 000 5 000<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 2 000 7 200<br />
3.2.4. uzdevums. Pilnveidot aprīkojumu sporta izglītības programmu īstenošanai<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Nodrošinātas standartu<br />
prasību izpilde sportā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
1200<br />
gadā<br />
6000 2000<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Nodrošināts moderns<br />
un kvalitatīvs<br />
aprīkojums un sporta<br />
inventārs profesionālās<br />
ievirzes un interešu 2012. 3 gadi 40 000 20 000<br />
izglītības prgrammu<br />
īstenošanai,<br />
palielinājies<br />
izglītojamo skaits<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
Suntažu<br />
vidusskola<br />
Izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong><br />
Sporta centrs<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 62
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.3.1.1.<br />
3.3.1.2.<br />
Document Title<br />
3.3. RV Profesionālās ievirzes un interešu izglītības attīstība<br />
3.3.1. Nodrošināt plašu un mūsdienīgu interešu izglītības programmu piedāvājumu vispārējās izglītības iestādēs<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Jaunsardzes kustības<br />
attīstība un interešu<br />
izglības programmu<br />
īstenošana <strong>Ogres</strong><br />
Valsts ģimnāzijā,<br />
<strong>Ogres</strong> 1.vidusskolā,<br />
Jaun<strong>ogres</strong> vidusskolā,<br />
Madlienas vidusskolā,<br />
Suntažu vidusskolā<br />
Paplašināt interešu<br />
izglītības programmu<br />
piedāvājumu Kārļa<br />
Kažociņa Madlienas<br />
mūzikas un mākslas<br />
skolā<br />
Bērnu un jauniešu<br />
brīvā laika mērķtiecīga<br />
pavadīšana, veselīga<br />
dzīvesveida<br />
popularizēšana un<br />
patriotiskā<br />
audzināšana<br />
Jaunu interešu<br />
izglītības programmu<br />
pieejamība un bērnu<br />
un jauniešu brīvā laika<br />
pavadīšanas iespēju<br />
paplašināšanās: "<br />
Studija",<br />
"Tekstilmāksla",<br />
"Gleznošana", Ģitāras,<br />
klavieru, saksofona,<br />
akordeona un vijoles<br />
spēle<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
2500<br />
gadā<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
2013. 3 gadi<br />
3.3.2. Atbalstīt bērnu un jauniešu kolektīvu gatavošanos Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētkiem<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
500<br />
gadā<br />
8000<br />
800<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
Kārļa<br />
Kažociņa<br />
Madlienas<br />
mūzikas un<br />
mākslas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 63
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.3.2.1.<br />
Atbalstīt izglītības<br />
iestāžu deju kolektīvu<br />
dalību dažādos <strong>novada</strong><br />
svētkos, koncertos,<br />
skatēs un Latvijas<br />
skolu jaunatnes<br />
dziesmu un deju<br />
svētkos<br />
Iegādāti jauni tautas<br />
tērpi Madlienas<br />
vidusskolas, Suntažu<br />
vidusskolas, <strong>Ogres</strong>gala<br />
pamatskolas deju<br />
kolektīvu<br />
dalībniekiem,<br />
nodrošināta aktīva<br />
skolēnu piedalīšanās<br />
dažādos pasākumos<br />
2012. 2 gadi 1000<br />
Document Title<br />
Izglītības<br />
iestādes<br />
3.3.3. uzdevums. Atbalstīt profesionālās ievirzes un interešu izglītībā iesaistīto bērnu un jauniešu aktīvu līdzdalību <strong>novada</strong> un citu institūciju<br />
organizētajos pasākumos<br />
Skolēni piedalās<br />
Izglītības un<br />
Pašvaldības izglītības dažādos pasākumos -<br />
sporta<br />
iestāžu skolēnu dalība "Latvju bērni danci<br />
3.3.3.1.<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 2000<br />
pārvalde,<br />
reģionāla un valsts veda", Latvijas skolu<br />
izglītības<br />
mēroga pasākumos jaunatnes dziesmu un<br />
iestādes<br />
deju svētki u.c.<br />
3.3.4.1.<br />
3.3.4. uzdevums. Sniegt atbalstu augstu rezultātu sasniegšanai sportā<br />
Tiek sniegts atbalsts<br />
reģionāla un valsts<br />
līmeņa sporta<br />
sacensību<br />
dalībniekiem, sportisti<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 5000<br />
ir nodrošināti ar<br />
nepieciešamo<br />
inventāru<br />
3.3.5. uzdevums. Paplašināt profesionālās ievirzes izglītības iestāžu izglītības programmu piedāvājumu<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Nolikuma izstrādāšana<br />
atbalsta sniegšanai<br />
augstu rezultātu<br />
sasniegšanai sportā un<br />
inventāra iegāde<br />
Valsts<br />
budžets<br />
5000<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 64
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.3.5.1.<br />
3.3.5.2.<br />
3.3.6.1.<br />
3.3.7.1.<br />
3.3.7.2.<br />
Jaunas profesionālās<br />
ievirzes sporta<br />
izglītības <strong>programma</strong>s<br />
izstrāde un ieviešana<br />
<strong>Ogres</strong> Basketbola<br />
skolā<br />
Jaunu programmu<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Izveidotas jaunas<br />
basketbola grupas<br />
meitenēm<br />
Izveidotas jaunas<br />
izglītības <strong>programma</strong>s<br />
un palašinātas<br />
izglītojamo izvēles<br />
iespējas un<br />
programmu pieejamība<br />
mākslas un mūzikas<br />
jomā<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 1000<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0<br />
3.3.6. uzdevums. Veicināt bērnu un jauniešu piedalīšanos dažāda mēroga sacensībās, konkursos un projektos<br />
Atbalsta sistēmas<br />
izveide un nolikuma<br />
izstrāde bērnu un<br />
jauniešu dalībai<br />
sacensībās, konkursos<br />
un projektos<br />
Aktīva dalība<br />
projektos "Baltijas<br />
jūra", "Izzini mežu",<br />
"Mammadaba"<br />
Dalība projektā<br />
"Junior Achievement"<br />
Bērnu un jauniešu<br />
dalība dažādos<br />
konkursos, sacensībās<br />
un projektos<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
3000<br />
gadā<br />
3.3.7. Integrēt vides un ekonomiskas ievirzes <strong>programma</strong>s izglītības procesā<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
Izglītojamie aktīvi<br />
darojas ekoskolas<br />
programmā un vides<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
projektos<br />
Padziļinātas zināšanas<br />
un izpratne ekonomikā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
1500<br />
gadā<br />
700<br />
gadā<br />
200<br />
gadā<br />
Oges<br />
Basketbola<br />
skola<br />
Mākslas un<br />
mūzikas<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
pamatskola<br />
Madlienas<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 65
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.3.7.3.<br />
3.3.7.4.<br />
4.1.1.1.<br />
4.1.1.2.<br />
Vides un ekonomiskās<br />
izglītības <strong>programma</strong>s<br />
integrēšana skolas<br />
īstenotajās<br />
programmās<br />
Bērnu mūzikla<br />
"Muzikālā pasaka"<br />
iestudējuma<br />
sagatavošana un<br />
īstenošana<br />
Izglītības iestāžu<br />
resursu<br />
(datorkabinetu, angļu<br />
val. kabinetu,<br />
speciālistu)<br />
izmantošana<br />
pieaugušo izglītības<br />
programmu īstenošanā<br />
Neformālās izglītības<br />
tālākizlītības<br />
programmu īstenošana<br />
sadarbībā ar<br />
Nodarbinātības vasts<br />
aģentūru<br />
Padziļināta izpratnes<br />
veidošanās par dabu<br />
un apkārtējo vidi<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
Document Title<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Plaša mūzikas un<br />
mākslas skolu<br />
audzēkņu dalība <strong>2011.</strong> 1 gads 1500<br />
muzikāli izglītojošā<br />
pasākumā<br />
4. VTP Sabiedrības iesaistīšana izglītības procesā<br />
4.1. RV Mūžizglītības pieejamība pieaugušajiem<br />
4.1.1. uzdevums. Atbalstīt mūžizglītības programmu izstrādi <strong>novada</strong> izglītības iestādēs<br />
Izglītības iestādēs<br />
racionāli un efektīvi<br />
izmantoti resursi,<br />
paaugstinājusies visu<br />
vecumu cilvēku<br />
aktivitāte<br />
mūžizglītības procesā<br />
<strong>2011.</strong> patstāvīgi 0 5000<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Mūsdienu prasībām<br />
atbilstošu zināšanu<br />
pieejamība <strong>novada</strong><br />
izglītības iestādēs<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
4.1.2. uzdevums. Nodrošināt pamata un vidējās izglītības iegūšanas iespējas pieaugušajiem<br />
300<br />
gadā<br />
8500<br />
privātais<br />
sektors<br />
NVA<br />
37500<br />
Izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola<br />
Izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Profesionālā<br />
vidusskola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 66
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
4.1.2.1.<br />
4.2.1.1.<br />
Jaunu izglītības<br />
programmu izveide,<br />
neklātienes un<br />
tālmācības pamata un<br />
vidējās izglītības<br />
<strong>programma</strong>s<br />
īstenošana<br />
Izglītības iestāžu<br />
pašpārvalžu<br />
izveidošana un<br />
darbības<br />
pilnveidošana<br />
Pieaugušajiem ir<br />
nodrošināta iespēja<br />
iegūt pamata un vidējo<br />
izglītību<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 6120<br />
4.2. RV Izglītības iestāžu, izglītojamo un viņu pārstāvju sadarbība<br />
4.2.1. uzdevums. Veicināt bērnu un jauniešu vecāku līdzdalību izglītības iestāžu attīstībā<br />
Aktīvi darbojas<br />
izglītības iestāžu<br />
pašpārvaldes<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
<strong>Ogres</strong> vakara<br />
vidusskola<br />
Izglītības<br />
iestādes<br />
4.2.2. uzdevums. Aktivizēt bērnu un jauniešu vecāku iesaistīšanos izglītības iestāžu organizētajos pasākumos un mācību procesā<br />
Vispārējās pirmsskolas izglītības iestādes (VPII)<br />
Atvērto durvju dienu Vecāku atbalsts un<br />
un ģimeņu dienu līdzdalība katras<br />
2 reizes<br />
Izglītības<br />
4.2.2.1. (māmiņu, tēvu, izglītības iestādes <strong>2011.</strong><br />
0 1000<br />
gadā<br />
iestādes<br />
vecvecāku)<br />
organizētajos<br />
organizēšana VPII pasākumos<br />
Vispārējās pamata un vidējās izglītības iestādes<br />
4.2.2.2.<br />
Vecāku, pedagogu un<br />
izglītojamo<br />
konference par gada<br />
aktualitātēm jauniešu<br />
izglītošanā,<br />
audzināšanā un<br />
veselībā<br />
Sabiedrības<br />
izglītošana, vecāku un<br />
skolas pieredzes<br />
popularizēšana<br />
<strong>2011.</strong><br />
reizi<br />
gadā<br />
200<br />
Izglītības un<br />
sporta<br />
pārvalde,<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 67
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
4.2.2.3.<br />
4.2.2.4.<br />
4.2.2.5.<br />
4.2.2.6.<br />
4.2.2.7.<br />
Izglītības iestāžu<br />
sporta svētku<br />
organizēšana bērniem<br />
ar vecākiem<br />
Atvērto durvju dienu<br />
organizēšana<br />
Vides sakopšanas un<br />
labdarības pasākumu<br />
īstenošana<br />
Izglītības iestāžu<br />
regulāra vecāku,<br />
izglītojamo un darba<br />
devēju debašu<br />
organizēšana<br />
Mazo ģimeņu mūzikas<br />
svētku projekta<br />
izstrāde un ieviešana<br />
<strong>2011.</strong><br />
<strong>2011.</strong><br />
<strong>2011.</strong><br />
reizi<br />
gadā<br />
reizi<br />
gadā<br />
reizi<br />
gadā<br />
Document Title<br />
200<br />
200<br />
200 300<br />
Profesionālās un interešu izglītības iestādes<br />
Vecāku līdzdalības<br />
palielināšanās<br />
izglītības iestādes<br />
organizētajos<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
pasākumos un mācību<br />
procesa atbalstīšanā<br />
Audzēkņu un viņu<br />
vecāku, ģimenes<br />
reizi<br />
locekļi iesaistīti <strong>2011.</strong><br />
gadā<br />
kultūrizglītības<br />
100 400<br />
procesā<br />
Profesionālās<br />
izglītības<br />
iestādes<br />
<strong>Ogres</strong><br />
Mūzikas<br />
skola<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 68
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1.5. RĪCĪBAS PLĀNS 5. ILGTERMIŅA PRIORITĀTES - KVALITATĪVA UN PIEEJAMA KULTŪRVIDE – SASNIEGŠANAI<br />
Plānotais laika<br />
posms<br />
Finanšu instruments un<br />
indikatīvā summa<br />
Nr.<br />
Projekta<br />
nosaukums/aktivitāte<br />
Projekta/aktivitātes plānotie<br />
darbības rezultāti<br />
Projekta/aktivitātes<br />
uzsākšanas gads<br />
Projekta/aktivitātes<br />
realizācijas ilgums<br />
Pašvaldības budžets<br />
ES un citu ārējo<br />
fondu finansējums<br />
Cits finansējuma avots<br />
Atbildīgais<br />
1.1.1.1.<br />
1.1.1.2.<br />
1.1.1.3.<br />
1.1.1.4.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras<br />
nozares resursu analīze<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras<br />
nozares pārvaldes modeļa<br />
izstrāde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras<br />
nozares attīstības plāna<br />
izstrāde<br />
Kultūras komisijas izveide<br />
un tās nolikuma<br />
apstiprināšana<br />
1. VTP Efektīva kultūras procesa pārvalde<br />
1.1. RV Kultūras pārvaldes sistēmas pilnveidošana<br />
1.1.1. uzdevums. Izveidot vienotu <strong>novada</strong> kultūras nozares pārvaldes sistēmu<br />
Apzināti kultūras nozares<br />
cilvēku, finanšu un materiālie<br />
resursi<br />
Izstrādāts vienots kultūras<br />
nozares pārvaldes modelis<br />
Izstrādāts <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras<br />
attīstības plāns<br />
Nodrošināta kultūras komisijas<br />
pastāvīga darbība<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
2012. 1 gads 0<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
1.1.2. uzdevums. Veikt sistemātisku kultūras nozares attīstības analīzi<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 69
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.2.1.<br />
1.1.3.1.<br />
1.1.3.2.<br />
1.2.1.1.<br />
1.2.1.2.<br />
Gada pārskata par kultūras<br />
nozaru aktivitātēm<br />
sagatavošana<br />
Document Title<br />
Ziņojums (pārskats) par kultūras<br />
nozares attīstību <strong>2011.</strong> reizi gadā 0<br />
1.1.3. uzdevums. Uzlabot visu kultūras procesā iesaistīto institūciju savstarpējo sadarbību<br />
Vienotas pasākumu<br />
plānošanas sistēmas izstrāde<br />
un ieviešana<br />
Vienotas kultūras<br />
informācijas apmaiņas<br />
sistēmas izstrāde un tā<br />
ieviešana<br />
Kultūras darba speciālistu<br />
tālāizglītības plāna izstrāde<br />
no <strong>2011.</strong> līdz 2013. gadam<br />
katrā nozarē<br />
Projekta "Kultūras darba<br />
speciālistu apmācība<br />
darbam ar IKT" izstrāde un<br />
ieviešana<br />
Sistemātiski sagatavots kultūras<br />
pasākumu plāns noteiktam laika<br />
periodam un nodrošināta tā<br />
publiska pieejamība<br />
Nodrošināta visu pašvaldības<br />
kultūras institūciju pieeja<br />
vienotajai pašvaldības<br />
informācijas sistēmai<br />
<strong>2011.</strong><br />
reizi<br />
mēnesī<br />
2012. 1 gads 1 000<br />
1.2. RV Nodrošinājums ar augstas kvalifikācijas speciālistiem<br />
1.2.1. uzdevums. Sistemātiski iesaistīt kultūras darba speciālistus tālākizglītības procesā<br />
Saskaņā ar plānu veikta visu<br />
kultūras darba speciālistu<br />
profesionālās kvalifikācijas<br />
paaugstināšana<br />
Veikta 80 kultūras darba<br />
speciālistu apmācība pēc 72<br />
stundu progrmmas<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 2 000<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 2 100<br />
1.2.2. uzdevums. Piesaistīt kvalificētus speciālistus amatiermākslas kolektīvu vadīšanā<br />
0<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators,<br />
nozaru vadītāji<br />
1.2.2.1.<br />
Kultūras darba speciālistu<br />
amata aprakstu pārskatīšana<br />
Mākslinieciskās pašdarbības<br />
kolektīvu vadītāju kvalifikācijas<br />
atbilstība novadā noteiktajām<br />
prasībām<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
Kultūras<br />
institūciju<br />
vadītāji<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 70
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.2.2.<br />
1.2.2.3.<br />
1.2.3.1.<br />
1.2.4.1.<br />
1.3.1.1.<br />
1.3.2.1.<br />
Vienota kultūras darba<br />
speciālistu darba samaksas<br />
nolikuma izstrāde un<br />
ieviešana<br />
Nolikuma par atbalstu<br />
mākslinieciskās pašdarbības<br />
kolektīvu vadītāju atbalstam<br />
izstrāde<br />
Ieviesta vienota kultūras darba<br />
speciālistu darba samaksas<br />
sistēma<br />
Noteikta kārtība ceļa izdevumu<br />
daļējai kompensēšanai kolektīvu<br />
vadītājiem<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
2012. 1 gads 0<br />
1.2.3. uzdevums. Paaugstināt neakreditēto kultūras institūciju darbinieku profesionalitāti<br />
Neformālās izglītības<br />
<strong>programma</strong>s<br />
novadpētniecībā izstrāde un<br />
ieviešana<br />
Pieredzes apmaiņas kultūrā<br />
pasākumu plānošana un<br />
organizēšana<br />
Izstrādāta neformālās izglītības<br />
<strong>programma</strong> novadpētniecībā un<br />
veikta 25 darbinieku apmācība<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 1 000<br />
1.2.4. Atbalstīt pieredzes apmaiņas kultūrā pasākumu organizēšanu<br />
Noorganizēti 2 pieredzes<br />
apmaiņas pasākumi gadā<br />
kultūras nozarē<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 3 000<br />
1.3. RV Kultūras informācijas sistēmas izveidošana<br />
1.3.1. uzdevums. Izveidot <strong>novada</strong> kultūras institūciju datu bāzi un nodrošināt tās pieejamību ikvienam interesentam<br />
Projekta "<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras karte" izstrāde un<br />
ieviešana<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> mājas lapā<br />
izveidota sadaļa "<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras karte"<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 0<br />
1.3.2. uzdevums. Iekļaut izglītības iestāžu bibliotēkas vienotā bibliotēku informācijas sistēmā (BIS)<br />
Projekta "<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
izglītības iestāžu bibliotēku<br />
iesaistīšana vienotā<br />
bibliotēku informācijas<br />
sistēmā" izstrāde un<br />
ieviešana<br />
Izveidota publiski pieejama<br />
vienota <strong>novada</strong> bibliotēku<br />
informācijas sistēma<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 8 840<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> Vēstures<br />
un mākslas<br />
muzejs<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs<br />
<strong>Ogres</strong> centrālā<br />
bibliotēka<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 71
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.3.3.1.<br />
Document Title<br />
1.3.3. uzdevums. Nodrošināt sistemātisku un operatīvu informācijas par kultūras aktivitātēm pieejamību<br />
Regulāra informācijas par<br />
kultūras aktivitātēm novadā<br />
apkopošana<br />
Nodrošināta informācijas par<br />
kultūras pasākumiem pieejamība<br />
<strong>novada</strong> mājas lapā, laikrakstā<br />
"Ogrēnietis" u.c.<br />
<strong>2011.</strong><br />
reizi<br />
mēnesī<br />
0<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs<br />
1.3.4. uzdevums. Sistemātiski apkopot un papildināt esošo informāciju par kultūras mantojumu un mūsdienu kultūras procesiem katrā<br />
teritoriālajā vienībā<br />
1.3.4.1.<br />
Projekta "<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras mantojuma un<br />
mūsdienu kultūras procesu<br />
digitalizācija" izstrāde un<br />
ieviešana<br />
Uzsākta informācijas par<br />
kultūras mantojumu un<br />
mūsdienu kultūras procesiem<br />
digitalizācija<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 1 500<br />
Kultūras darba<br />
koordinators,<br />
kultūras<br />
institūciju<br />
vadītāji<br />
1.4. RV Sadarbība ar citām institūcijām<br />
1.4.1. uzdevums. Nodrošināt sistemātisku sadarbību kultūrā pašvaldības noslēgto līgumu ietvaros un paplašināt sadarbības partneru loku<br />
Sadarbības līgumu<br />
noslēgšana ar citām Noslēgti līgumi ar citām<br />
Kultūras darba<br />
1.4.1.1. pašvaldībām kopīgu pašvaldībām vai institūcijām par <strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
koordinators<br />
kultūras aktivitāšu<br />
sadarbību kultūras jomā<br />
organizēšanā<br />
1.4.1.2.<br />
<strong>Ogres</strong> centrālās bibliotēkas<br />
kā reģionālās bibliotēkas<br />
funkciju veikšana<br />
Sniegts metodiskais atbalsts<br />
<strong>Ogres</strong>, Ikšķiles, Ķeguma un<br />
Lielvārdes novadu bibliotēkām<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 2 860<br />
1.4.2. Attīstīt sadarbību ar Rīgas plānošanas reģionu un valsts institūcijām kultūras jomā<br />
<strong>Ogres</strong> centrālā<br />
bibliotēka<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 72
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.4.2.1.<br />
2.1.1.1.<br />
2.1.1.2.<br />
2.1.1.3.<br />
2.1.3.1.<br />
Dalība Latvijas Pašvaldību<br />
savienības, Rīgas<br />
plānošanas reģiona un citu<br />
pašvaldības darbību<br />
regulējošu institūciju<br />
aktivitātēs<br />
<strong>Ogres</strong> vēstures un mākslas<br />
muzeja būvniecības projekta<br />
ieviešana<br />
Projekta “ Suntažos estrādei<br />
būt”<br />
Taurupes estrādes<br />
rekonstrukcija<br />
"Pieminekļa kritušajiem<br />
karavīriem" (valsts<br />
aizsardz. Nr. 4077)<br />
atjaunošana" projekta<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Nodrošināta pašvaldības interešu<br />
pārstāvniecība augstāka līmeņa<br />
kultūras politikas plānošanas<br />
institūcijās<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
2. VTP Moderna kultūras institūciju infrastruktūra<br />
2.1. RV Kultūras objektu būvniecība, rekonstrukcija un renovācija<br />
2.1.1. Uzlabot kultūras institūciju infrastruktūru<br />
Uzbūvēta jauna muzeja ēka <strong>2011.</strong> 2 gadi<br />
158<br />
965<br />
900<br />
798<br />
Rekonstruēta Suntažu estrāde <strong>2011.</strong> 1 gads 12 100 18 150<br />
Rekonstruēta Taurupes estrāde 2012. 1gads 2 250 12 750<br />
2.1.2. uzdevums. Paaugstināt kultūras objektu energoefektivitāti<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
2.1.3. uzdevums. Atjaunot pašvaldības īpašumā un valdījumā esošos kultūras pieminekļus<br />
Atjaunots "Piemineklis<br />
kritušajiem karavīriem"<br />
Madlienas pagastā <strong>2011.</strong> 2 gadi 3 000<br />
2.2. RV Kultūras objektu inženiertehniskā stāvokļa uzlabošana<br />
2.2.1. uzdevums. Sakārtot kultūras iestāžu inženiertehniskos tīklus un palīgtelpas<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> vēstures<br />
un mākslas<br />
muzejs<br />
Suntažu<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Taurupes<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 73
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.1.1.<br />
2.2.2.1.<br />
2.2.3.1.<br />
2.2.3.2.<br />
2.2.3.3.<br />
2.2.4.1.<br />
Suntažu kultūras nama foaje<br />
un pagrabtelpu renovācija<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 5 000<br />
2.2.2. uzdevums. Uzlabot kultūras iestāžu apmeklētāju drošību<br />
Pabeigta ugunsdzēsības un<br />
Ugunsdzēsības un apsardzes apsardzes drošības<br />
drošības signalizācijas signalizācijas sistēmas<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 1 900<br />
ierīkošana Madlienas uzstādīšana Madlienas kultūras<br />
kultūras namā<br />
namā atbilstoši normatīvo aktu<br />
prasībām<br />
2.2.3. uzdevums. Uzlabot amatiermākslas kolektīvu mēģinājumu un koncertdarbības vidi<br />
Madlienas kultūras nama<br />
rekonstrukcijas projekta<br />
ieviešana<br />
Suntažu kultūras nama<br />
skatuves un skatītāju zāles<br />
apgaismojuma un<br />
elektroinstalācijas<br />
renovācija<br />
Madlienas kultūras nama<br />
skatuves aprīkojuma un<br />
apgaismojumaa sistēmas<br />
renovācija<br />
Mūsdienu prasībām atbilstošs<br />
telpu remonts un tehniskais<br />
aprīkojums<br />
Nodrošināts kvalitatīvs telpu<br />
apgaismojums un paaugstināta<br />
elektrodrošība<br />
Nodrošināts kvalitatīvs skatuves<br />
apgaismojums un atjaunots<br />
skatuves aprīkojums<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 23 239 37 890<br />
2012. 1 gads 15 000<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 2 300<br />
2.2.4. uzdevums. Nodrošināt pašvaldības kultūras objektu pieejamību cilvēkiem ar īpašām vajadzībām<br />
Madlienas kultūras nama<br />
pieejamības cilvēkiem ar<br />
īpašām vajadzībām<br />
nodrošināšana projekta<br />
ieviešana<br />
Izveidota uzbrauktuve pie<br />
Madlienas kultūras nama<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 1 900<br />
2.2.5. uzdevums. Uzlabot kultūras institūciju materiāli tehnisko bāzi<br />
Suntažu<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Suntažu<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 74
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.5.1.<br />
2.2.5.2.<br />
2.2.6.1.<br />
2.2.7.1.<br />
3.1.1.1.<br />
Skaņas pastiprināšanas<br />
iekārtu un mikrofonu iegāde<br />
tautas un kultūras namiem<br />
Inventāra iegāde Krapes<br />
tautas namam<br />
Iegādāta kvalitatīva skaņas<br />
aparatūra Meņģeles tautas<br />
namam, Madlienas un Suntažu<br />
kultūras namiem<br />
Iegādāts skatītāju zāles un<br />
garderobes aprīkojums Krapes<br />
tautas namam<br />
Document Title<br />
2012. 2 gadi 20 000<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 7 000<br />
2.2.6. uzdevums. Turpināt kultūras institūciju informatizāciju<br />
Apzināt situāciju<br />
Sagatavots plāns pakāpeniskai<br />
pašvaldības kultūras IT nomaiņai pašvaldības<br />
institūciju nodrošinājuma ar kultūras institūcijās<br />
IT apzināšana un<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
priekšlikumu tā<br />
pilnveidošanai sagatavošana<br />
Mobilās bibliotēkas<br />
pakalpojuma nodrošināšana<br />
<strong>Ogres</strong> novadā<br />
Jaunu amatiermākslas<br />
kolektīvu izveide <strong>novada</strong><br />
kultūras un tautas namos<br />
2.2.7. uzdevums. Nodrošināt mobilās bibliotēkas pakalpojumus<br />
Iegādāts jauns bibliobuss un<br />
pilnveidots tā aprīkojums<br />
2013. 1 gads 12 000<br />
68<br />
000<br />
3. VTP Kultūras mantojuma saglabāšana un mūsdienu kultūras procesu attīstība<br />
3.1. RV Kvalitatīva amatiermāksla<br />
3.1.1. uzdevums. Veicināt visu paaudžu iesaistīšanos amatiermākslā<br />
Nodrošināts atbalsts jaunu<br />
amatiermākslas kolektīvu<br />
darbības uzsākšanai<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 2 000<br />
Meņģeles,<br />
Madlienas un<br />
Suntažu<br />
pagastu<br />
pārvaldes<br />
Krapes pagasta<br />
pārvalde<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> centrālā<br />
bibliotēka<br />
Pagastu<br />
pārvaldes,<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 75
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.1.1.2.<br />
3.1.2.1.<br />
3.1.2.2.<br />
Jaunu interešu klubu<br />
izveidošana pašvaldības<br />
kultūras institūcijās<br />
Amatiermākslas konkursu,<br />
atskaites pasākumu<br />
plānošana un organizēšana<br />
pamatdarbības nozarēs<br />
Novada mēroga kultūras<br />
pasākumu organizēšana<br />
pamatdarbības nozarēs<br />
Pašvaldības telpu un<br />
aprīkojuma nodrošinājums<br />
jaunu vietējo interešu klubu<br />
darbības nodrošināšanai<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
3.1.2. uzdevums. Paaugstināt amatiermākslas kolektīvu darba kvalitāti<br />
Noorganizētas skates deju<br />
kolektīviem, koriem,<br />
4 000<br />
<strong>2011.</strong> reizi gadā<br />
vokālajiem ansambļiem un<br />
gadā<br />
citiem kolektīviem<br />
Pasākums "<strong>Ogres</strong> mūzikas<br />
svētki"<br />
<strong>2011.</strong> reizi gadā 30 000<br />
3.1.2.3. Pasākums "Sadancis" <strong>2011.</strong> reizi gadā 1 000<br />
3.1.2.4. Dziesmu svētki Suntažos <strong>2011.</strong> reizi gadā 1 000<br />
3.1.2.5. Ķeipenes mākslinieku plenērs <strong>2011.</strong> reizi gadā 200 300<br />
3.1.2.6.<br />
3.2.1.1.<br />
Pasākums "<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
Grāmatu svētki"<br />
<strong>2011.</strong> reizi gadā 1 200<br />
3.2. RV Dziesmu un deju svētku procesa attīstība<br />
3.2.1. Organizēt <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> amatiermākslas kolektīvu pasākumus, gatavojoties Dziesmu un deju svētkiem<br />
Semināru, kopmēģinājumu Nodrošināta amatiermākslas<br />
un citu pasākumu plāna kolektīvu gatavība XXV <strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
izstrāde<br />
Vispārējiem latviešu Dziesmu<br />
Pagastu<br />
pārvaldes,<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Suntažu<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Ķeipenes<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> centrālā<br />
bibliotēka<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 76
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.2.1.2.<br />
3.2.2.1.<br />
3.2.2.2.<br />
3.2.2.3.<br />
3.2.2.4.<br />
3.2.2.5.<br />
3.2.2.6.<br />
3.2.3.1.<br />
Document Title<br />
Sadarbība ar citām un XV Deju svētkiem<br />
pašvaldībām kopīgu<br />
pasākumu organizēšanā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 5 000 30 000<br />
3.2.2. uzdevums. Nodrošināt Dziesmu un deju svētku kolektīvu dalībniekus ar nepieciešamo inventāru<br />
Tautas tērpu iegāde Suntažu<br />
kultūras nama<br />
amatiermākslas kolektīviem<br />
Tautas tērpu iegāde <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> kultūras centra<br />
amatiermākslas kolektīviem<br />
Tautas tērpu<br />
iegādeMadlienas kultūras<br />
nama amatiermākslas<br />
kolektīviem<br />
Mūzikas instrumentu iegāde<br />
pūtēju orķestrim "Madliena"<br />
Mūzikas instrumentu iegāde<br />
pūtēju orķestrim<br />
"Horizonts"<br />
Tautas tērpu iegāde<br />
Lauberes kultūras nama<br />
amatiermākslas kolektīviem<br />
Uzlabota amatiermākslas<br />
kolektīvu materiāli tehniskā<br />
bāze<br />
Uzlabota amatiermākslas<br />
kolektīvu materiāli tehniskā<br />
bāze<br />
Uzlabota amatiermākslas<br />
kolektīvu materiāli tehniskā<br />
bāze<br />
Uzlabota pūtēju orķestra<br />
"Madliena" materiāli tehniskā<br />
bāze<br />
Uzlabota pūtēju orķestra<br />
"Horizonts" materiāli tehniskā<br />
bāze<br />
Uzlabota amatiermākslas<br />
kolektīvu materiāli tehniskā<br />
bāze<br />
2012. 2 gadi 7 000<br />
2012. 2 gadi 10 000<br />
2012. 2 gadi 4 500<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 8 993<br />
2012. 2 gadi 3 000<br />
2012. 2 gadi 3 000<br />
3.2.3. uzdevums. Nodrošināt pašvaldības kultūras speciālistu iesaistīšanos Dziesmu un deju svētku plānošanā<br />
Pašvaldības pārstāvju<br />
deleģēšana Dziesmu un<br />
Deju svēktu plānošanas<br />
darba grupās<br />
Nodrošināta pašvaldības<br />
interešu pārstāvniecība<br />
Dziesmu un Deju svētku<br />
plānošanas un vadības procesā<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Suntažu<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Madlienas<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs<br />
Laubres<br />
pagasta<br />
pārvalde<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 77
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.3.1.1.<br />
3.3.1.2.<br />
3.3.1.3.<br />
3.3.2.1.<br />
Document Title<br />
3.3. RV Kultūras mantojuma un mūsdienu kultūras procesa pieejamība un popularizēšana<br />
3.3.1. Izstrādāt unikālu <strong>novada</strong> atpazīstamību veicinošu kultūras pasākumu piedāvājumu<br />
Koncepcijas "<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
unikālie kultūras pasākumi"<br />
izstrāde<br />
Konkursa "<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
zīmols" organizēšana<br />
Saistošo noteikumu par<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> zīmola<br />
izmantošanu izdošana<br />
Nolikuma par pašvaldības<br />
atbalstu amatiermākslas<br />
kolektīvu dalībai<br />
starptautiskajos pasākumos<br />
izstrāde un atbalsta<br />
sniegšana kolektīviem<br />
Izstrādāti 2 - 3 <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
atpazīstamību veicinošu<br />
pasākumu projekti<br />
Apstiprināts <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
zīmols un noteikta tā lietošanas<br />
kārtība<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 1 000<br />
2012. 1 gads 0<br />
3.3.2. uzdevums. Atbalstīt amatiermākslas kolektīvu dalību starptautiskos pasākumos<br />
Finansiāli atbalstīta 3<br />
amatiermākslas kolektīvu<br />
dalība starptautiskajos<br />
pasākumos<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 10 000<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
dome<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
3.3.3. uzdevums. Popularizēt vietējo mākslinieku un mūzikas un mākslas skolu audzēkņu sasniegumus plašam sabiedrības lokam<br />
3.3.3.1.<br />
Kultūras pasākumu ar<br />
vietējo mākslinieku un<br />
mūzikas un mākslas skolu<br />
audzēkņu piedalīšanos<br />
plānošana un organizēšana<br />
Noorganizēts viens pasākums<br />
gadā katrā teritoriālajā vienībā<br />
ar vietējo mākslinieku vai<br />
<strong>novada</strong> mūzikas un mākslas<br />
skolu audzēkņu piedalīšanos<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 2 000<br />
3.3.4. uzdevums. Veicināt profesionālās mākslas pieejamību novadā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kultūras centrs,<br />
pagastu<br />
pārvaldes,<br />
iestāžu vadītāji<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 78
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.3.4.1.<br />
3.3.5.1.<br />
Profesionālu kolektīvu un<br />
mākslinieku<br />
koncertdarbības plānošana<br />
un organizēšana <strong>novada</strong><br />
kultūras institūcijās<br />
Kultūrvēsturisko vērtību<br />
aktualizācija tūrisma un<br />
kultūras projektu ietvaros<br />
Noorganizēti pasākumi ar<br />
profesionālu kolektīvu vai<br />
mākslinieku piedalīšanos par<br />
pašvaldības budžeta līdzekļiem<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 10 000<br />
3.3.5. Iekļaut kultūrvēsturisko mantojumu tūrisma un kultūras pakalpojumu piedāvājumā<br />
Izstrādāts un iekļauts tūrisma<br />
piedāvājumā vismaz viens<br />
kultūrtūrisma maršruts <strong>novada</strong><br />
pašvaldības teritorijā;<br />
kultūras pasākumu<br />
2012. pastāvīgi 2500<br />
programmās mērķtiecīgi<br />
izmantotas un interpretētas<br />
<strong>novada</strong> kultūrvēsturiskās<br />
vērtības<br />
Kultūras darba<br />
koordinators,<br />
pagastu<br />
pārvaldes<br />
<strong>Ogres</strong> vēstures<br />
un mākslas<br />
muzejs<br />
4. VTP Sabiedrības iesaistīšana kultūrvides veidošanā<br />
4.1. Iedzīvotāju līdzdalības kultūras aktivitātēs paaugstināšana<br />
4.1.1. uzdevums. Organizēt ikgadēju kultūras projektu konkursu vietējo kultūras aktivitāšu stiprināšanai un jaunu, alternatīvu iniciatīvu<br />
atbalstam<br />
4.1.1.1.<br />
4.1.2.1.<br />
Pašvaldības kultūras<br />
projektu konkursa nolikuma<br />
izstrāde un projektu<br />
konkursa organizēšana<br />
Ieviesti vietējas nozīmes<br />
kultūras projekti<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi<br />
3000<br />
gadā<br />
4.1.2. uzdevums. Atbalstīt formālo un neformālo iedzīvotāju grupu kultūras tradicionālās aktivitātes<br />
Vietējas nozīmes<br />
tradicionālo pasākumu<br />
atbalsta <strong>programma</strong>s<br />
izstrāde<br />
Saglabātas vietējās kultūras<br />
aktivitātes <strong>novada</strong> teritoriālajās<br />
vienībās<br />
<strong>2011.</strong><br />
10 000<br />
gadā<br />
4.1.3. uzdevums. Veicināt brīvprātīgo iesaistīšanos vietējas nozīmes pasākumu organizēšanā<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators,<br />
pagastu<br />
pārvaldes<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 79
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
4.1.3.1.<br />
4.1.4.1.<br />
Kultūras pasākuma <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> sabiedriski<br />
aktīvākajiem iedzīvotājiem<br />
noorganizēšana<br />
Kultūrizglītības programmu<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Kultūras pasākums <strong>novada</strong><br />
aktīvāko iedzīvotāju,<br />
uzņēmēju formālo un<br />
neformālo organizāciju<br />
dalībniekiem<br />
<strong>2011.</strong><br />
Document Title<br />
1 reizi<br />
gadā<br />
3 000<br />
4.1.4. uzdevums. Atbalstīt visu paaudžu iedzīvotāju iesaistīšanos kultūrizglītības procesā<br />
Dažādu kultūrizglītības<br />
programmu piedāvājums<br />
<strong>novada</strong> kultūras institūcijās<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi<br />
1 000<br />
gadā<br />
Kultūras darba<br />
koordinators<br />
Kultūras darba<br />
koordinators,<br />
pagastu<br />
pārvaldes<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 80
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1.6. RĪCĪBAS PLĀNS 2. ILGTERMIŅA PRIORITĀTES - VESELĪGA UN SOCIĀLI ATBALSTĪTA SABIEDRĪBA – SASNIEGŠANAI<br />
Nr.<br />
1.1.1.1.<br />
1.1.1.2.<br />
1.1.1.3.<br />
Projekta<br />
nosaukums/aktivitāte<br />
Projekta/aktivitātes plānotie<br />
darbības rezultāti<br />
Plānotais laika<br />
posms<br />
Projekta/aktivitātes<br />
uzsākšanas gads<br />
Projekta/aktivitātes<br />
realizācijas ilgums<br />
Finanšu instruments un<br />
indikatīvā summa<br />
Pašvaldības budžets<br />
ES un citu ārējo<br />
fondu finansējums<br />
Cits finansējuma<br />
avots<br />
1. VTP Optimāla sociālās un veselības aizsardzības pārvalde<br />
1.RV Sociālā darba organizācijas pilnveidošana<br />
1.1.1. uzdevums. Nodrošināt efektīvu pašvaldības sociālo institūciju savstarpējo sadarbību un koordināciju<br />
Vienotas sociālās<br />
pārvaldes izveide<br />
Vienotas sociālo<br />
institūciju dokumentu<br />
aprites un informācijas<br />
apmaiņas sistēmas<br />
izstrāde un ieviešana<br />
Kvalitātes vadības<br />
ieviešana sociālā darba<br />
pārvaldē<br />
Izveidota vienota Sociālā<br />
pārvalde<br />
Ieviesta vienota dokumentu<br />
aprites un informācijas<br />
apmaiņas sistēma<br />
Ieviesta kvalitātes vadības<br />
sistēma<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 15 000<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0<br />
<strong>2011.</strong> 1gads 0<br />
Atbildīgais<br />
Sociālo lietu<br />
komiteja<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
sociālais dienests<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
sociālais dienests<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 81
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.1.4.<br />
1.1.2.1.<br />
1.1.1.3.<br />
1.2.1.1<br />
1.2.1.2.<br />
1.2.1.3.<br />
Starpdisciplināras<br />
komandas sociālās un<br />
medicīniskās<br />
palīdzības jautājumu<br />
risināšanā izveide<br />
pašvaldībā<br />
Kritēriju izstrāde<br />
sociālo pakalpojumu<br />
un sociālās palīdzības<br />
nodrošināšanai<br />
Izveidota profesionāla<br />
starpinstitucionāla speciālistu<br />
komanda<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 1gads 0<br />
1.1.2. uzdevums. Uzlabot pabalstu piešķiršanas sistēmu<br />
Ieviesta vienota pabalstu<br />
piešķiršanas sistēma<br />
<strong>2011.</strong> 1gads 0 0<br />
1.1.3. uzdevums. Uzlabot informācijas par sociālo palīdzību un aizsardzību pieejamību iedzīvotājiem<br />
Ieviests bezmaksas<br />
Informācijas apmaiņas informatīvais tālrunis;<br />
ar iedzīvotājiem izveidota sadaļa pašvaldības<br />
2012 pastāvīgi 5 000 0 SD<br />
sistēmas izveide Mājas lapā<br />
1.2. RV Nodrošinājums ar augstas kvalifikācijas speciālistiem<br />
1.2.1. uzdevums. Sistemātiski paaugstināt sociālo institūciju darbinieku kvalifikāciju un profesionalitāti<br />
Izglītojoši informatīvu<br />
pasākumu<br />
organizēšana izglītības<br />
un citās institūcijās<br />
Sociālo institūciju<br />
darbinieku apmācību<br />
plānu izstrāde<br />
Regulāru profesionālo<br />
apmācību organizēšana<br />
darbiniekiem<br />
Noorganizēti 14 izglītojoši<br />
informatīvi pasākumi <strong>novada</strong><br />
skolās un 3 iestādēs<br />
Izstrādāts pašvaldības sociālo<br />
institūciju darbinieku<br />
apmācības plāns<br />
Pieaug profesionalitāte un<br />
darba kvalitāte 30-35 sociālā<br />
darba speciālistiem <strong>Ogres</strong><br />
novadā<br />
2012. pastāvīgi 500 3 000 SD<br />
<strong>2011.</strong><br />
<strong>2011.</strong><br />
reizi<br />
gadā<br />
reizi<br />
gadā<br />
0 0 SD<br />
3 000 3 000 SD<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
sociālais dienests<br />
Sociālie dienesti<br />
(SD)<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 82
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.2.2.1.<br />
1.2.2.2.<br />
1.3.1.1.<br />
Document Title<br />
1.2.2. uzdevums. Iesaistīt pašvaldības speciālistus <strong>novada</strong> un citu institūciju organizētajos pieredzes apmaiņas pasākumos<br />
15 darbinieki sertificēti<br />
Darbinieku apmācība darbam ar SOPA programmu;<br />
darbam ar informācijas visi SD darbinieki prot strādāt <strong>2011.</strong> reizi gadā 2 000 1 000 SD<br />
sistēmām<br />
ar nepieciešamajām<br />
programmām<br />
Speciālistu pieredzes<br />
apmaiņas pasākumi<br />
sociālā darba<br />
institūcijās Latvijā un<br />
sadraudzības<br />
pašvaldībās<br />
Ik gadus pieredzes apmaiņas<br />
pasākumos piedalījušies 20<br />
sociālā darba speciālisti<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 1 000 12 000 SD<br />
1.3. RV Sadarbība ar citām institūcijām<br />
1.3.1. uzdevums. Sadarboties ar citām pašvaldībām, institūcijām sociālo un medicīniskās palīdzības jautājumu risināšanā<br />
Kopīgu projektu Noslēgti līgumi starp<br />
izstrāde un problēmu pašvaldības sociālajām un<br />
risināšana ar kaimiņu veselības aizsardzības<br />
pašvaldībām un citām iestādēm un citām institūcijām<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
ieinteresētajām par pakalpojumu sniegšanu.<br />
iestādēm<br />
Izstrādāti kopīgi projekti<br />
1.3.2. uzdevums. Iesaistīties valsts sociālās un veselības aizsardzības politikas izstrādē<br />
1.3.2.1. Pašvaldības pārstāvju<br />
deleģēšana dalībai<br />
Latvijas pašvaldību<br />
sociālās aprūpes un<br />
veselības aizsardzības<br />
institūciju pasākumos<br />
Pašvaldības interešu<br />
pārstāvniecība normatīvo aktu<br />
izstrādes procesā<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0 0 SD<br />
2. VTP Mūsdienu prasībām atbilstoša infrastruktūra<br />
2.1. RV Infrastruktūras uzlabošana<br />
Attīstības nodaļa,<br />
SD<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 83
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.1.1.<br />
2.1.1.2.<br />
2.1.1.3.<br />
2.1.1.4.<br />
Datortehnikas un<br />
<strong>programma</strong>tūras<br />
iegāde, vienota iekšējā<br />
tīkla izveide<br />
Specializētā<br />
autotransporta iegāde<br />
aprūpes pakalpojumu<br />
mājās pieejamības<br />
nodrošināšanai<br />
Document Title<br />
2.1.1. Nodrošināt sociālo pakalpojumu un palīdzības sniegšanai nepieciešamos materiāli tehniskos līdzekļus<br />
Nodrošināta IT un vienota tīkla<br />
pieejamība visiem<br />
darbiniekiem sociālajās<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 3 000 10 000 SD<br />
institūcijās<br />
Vispārējā tipa<br />
pansionāta "Madliena"<br />
materiāli tehniskā<br />
aprīkojuma iegāde<br />
Elektroniskās ierīces<br />
uzstādīšana klientu<br />
reģistrācijai sociālās<br />
palīdzības daļā.<br />
Nodrošināta pakalpojumu<br />
pieejamība klientu dzīves<br />
vietā;<br />
iegādāti 3 specializētie<br />
transporta līdzekļi<br />
Uzlabota ilgstošās aprūpes<br />
pakalpojumu sniegšanas<br />
kvalitāte un pieejamība;<br />
iegādāts aprīkojums<br />
rehabilitācijai un tehniskie<br />
palīglīdzekļi cilvēkiem ar<br />
īpašām vajadzībām<br />
Uzlabota datu apstrādes,<br />
dokumentēšanas, arhivēšanas<br />
kvalitāte. Uzstādīta<br />
elektroniskā klientu<br />
reģistrācijas ierīce <strong>Ogres</strong><br />
sociālajā dienestā<br />
2013. 1 gads 15 000 45 000 SD<br />
2012. 1 gads 1 500 10 000<br />
Rotary<br />
klubs-<br />
25000<br />
USD<br />
Madlienas<br />
pansionāts<br />
2012 1 gads 2 000 0 <strong>Ogres</strong> SD<br />
2.1.2. uzdevums. Pielāgot sociālo dienestu un pakalpojumu sniegšanas telpas klientu un darbinieku vajadzībām<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 84
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.1.2.1.<br />
2.1.2.2.<br />
2.1.3.1..<br />
2.1.3.2.<br />
Vides pieejamības<br />
nodrošināšana<br />
sociālajos dienestos un<br />
sociālo pakalpojumu<br />
sniegšanas vietās<br />
Darbinieku kabinetu un<br />
klientu uzgaidāmo<br />
telpu iekārtošana<br />
atbilstoši sociālā darba<br />
principiem un MK<br />
noteikumiem.<br />
Sociālo pakalpojumu<br />
sniegšanas vietas pieejamas<br />
cilvēkiem ar funkcionāliem<br />
traucējumiem (ierīkotas zvana<br />
pogas, uzbrauktuve, sanitārais<br />
mezgls)- veikti 9 uzlabojumi<br />
Iekārtotas sociālo dienestu un<br />
struktūrvienību telpas<br />
(kabineti, koridori, nodarbību<br />
telpas, uzlabota skaņas<br />
izolācija, klientu lietu<br />
uzglabāšanas skapji)- veikti 10<br />
uzlabojumi<br />
Document Title<br />
2012. 2 gadi 1 500 10 000 SD<br />
2012. 2 gadi 10 000 90 000 SD<br />
2.1.3. uzdevums. Paaugstināt veselības aprūpes un pašvaldības sociālo institūciju energoefektivitāti un uzlabot infrastruktūru<br />
Saules paneļu<br />
uzstādīšana karstā<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 3000 20 000<br />
ūdens sagatavošanai Uzstādīta karstā ūdens<br />
Madlienas<br />
Pansionātā "Madliena" sagatavošanas sistēma<br />
pansionāts<br />
Sociālās mājas<br />
"Doktorāts"<br />
rekonstrukcija<br />
2.1.3.3. Sociālo dzīvokļu<br />
izveide<br />
Uzlabota sociālās mājas<br />
energoefektivitāte<br />
2012. 2 gadi 12 750 85 000<br />
Izveidoti 2 sociālie dzīvokļi<br />
Mazozolu un Lauberes <strong>2011.</strong> 1 gads 0 6000<br />
pagastos<br />
3. VTP Sociālo un veselības pakalpojumu attīstība<br />
3.1. RV Sociālo pakalpojumu pilnveide<br />
3.1.1. uzdevums. Paaugstināt esošo sociālo pakalpojumu kvalitāti un pieejamību<br />
Madlienas SD<br />
SD<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 85
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.1.1.1.<br />
3.1.1.2.<br />
3.1.1.3.<br />
3.1.1.4.<br />
3.1.1.5.<br />
3.1.2.1.<br />
Bērnu rehabilitācijas<br />
kabineta darba<br />
uzlabošana un telpu<br />
renovācija<br />
Brīvprātīgo jauniešu -<br />
vienaudžu izglītotāju<br />
sagatavošana darbībai<br />
JVC un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
skolās<br />
Atbalsta un<br />
pašpalīdzības grupu<br />
izveide<br />
Atkarību profilakses<br />
kabineta pilnveide un<br />
pakalpojumu attīstība<br />
atkarīgām personām<br />
Nodarbību telpu<br />
ierīkošana un<br />
speciālistu piesaiste<br />
dienas centrā “Saime”<br />
Iegādāts rehabilitācijai<br />
nepieciešamais inventārs,<br />
aparatūra, iekārtota spēļu<br />
istaba<br />
Sagatavoti 6 vienaudžiizglītotāji<br />
Izveidotas 2 atbalsta grupas un<br />
2 pašpalīdzības grupas<br />
(ģimenēm ar bērniem,<br />
grūtniecēm, jaunajiem<br />
vecākiem)<br />
Pilnveidots atkarību<br />
profilakses kabinets, piesaistīts<br />
ielu darbinieks un medicīnas<br />
māsa<br />
Piesaistīti speciālistipsihologs,<br />
psihoterapeits,<br />
iekārtoti darba kabineti,<br />
atpūtas, relaksācijas telpas,<br />
telpas datornodarbībām un<br />
trenažieru zāle<br />
Document Title<br />
2012. 2013. 2 000 10 000 <strong>Ogres</strong> SD<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 300 2 000 JVC<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 1 000 3 000 SD<br />
2012. 2013. 2 000 10 000 <strong>Ogres</strong> SD<br />
<strong>2011.</strong> 2012. 10 000 50 000 D/c Saime<br />
3.1.2. uzdevums. Attīstīt nometņu darbību sociālā riska grupu bērniem un jauniešiem<br />
Nometņu organizēšana Nometņu piedāvājums 200<br />
sociālā riska grupu bērniem un jauniešiem ik <strong>2011.</strong> pastāvīgi 10 000 40 000 SD<br />
bērniem un jauniešiem gadus<br />
3.1.3. uzdevums. Veicināt audžuģimeņu veidošanos<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 86
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.1.3.1.<br />
3.2.1.1.<br />
3.2.1.2.<br />
3.2.1.3.<br />
3.2.1.4.<br />
3.2.1.5.<br />
3.2.1.6.<br />
Informatīvi un<br />
izglītojoši pasākumi<br />
audžuģimenēm<br />
Dienas centru izveide<br />
veciem ļaudīm<br />
Taurupē, Ogrē<br />
Projekts Dienas<br />
aprūpes centra izveide<br />
Madlienā<br />
Izveidot alternatīvu<br />
bērnu ilgstošās sociālās<br />
aprūpes modeli<br />
Projekts Dienas centra<br />
izveide cilvēkiem ar<br />
psihiskajām<br />
saslimšanām<br />
Motivācijas/sociālās<br />
korekcijas programmu<br />
izstrāde sociālā riska<br />
grupām<br />
Specializēto darbnīcu<br />
izveide cilvēkiem ar<br />
garīga rakstura<br />
traucējumiem<br />
Document Title<br />
Audžuģimeņu skaita<br />
palielināšanās, sabiedrības<br />
informētības pieaugums par <strong>2011.</strong> reizi gadā 1 000 5 000 <strong>Ogres</strong> Bāriņtiesa<br />
audžuģimenēm kā<br />
ārpusģimenes institūciju<br />
3.2. RV Jaunu alternatīvo pakalpojumu ieviešana<br />
3.2.1. uzdevums. Uzlabot sociālā riska grupu dzīves kvalitāti<br />
Izveidoti dienas centri Taurupē<br />
un Ogrē<br />
Izveidots dienas aprūpes centrs<br />
veciem ļaudīm un personām ar<br />
funkcionāliem traucējumiem<br />
Madlienā<br />
Izstrādāta bērnu ilgstošās<br />
aprūpes koncepcija<br />
Izveidots dienas centrs Ogrē<br />
un piesaistīti nepieciešamie<br />
speciālisti<br />
2013. 1 gads. 6 000 40 000 SD<br />
2012. 1 gads. 60 000 400 000<br />
Madlienas<br />
pansionāts<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> SD<br />
2012. 1 gads. 7 000 50 000 D/c Saime<br />
Izstrādātas 2-3 <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> 2 gadi. 500 2 000 SD<br />
Izveidotas specializētās<br />
darbnīcas Ogrē, piesaistīti<br />
nepieciešamie speciālisti<br />
2013. 1 gads 15 000 100 000 D/c Saime<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 87
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.2.2.1.<br />
3.2.2.2.<br />
3.2.2.3.<br />
3.2.3.1.<br />
3.3.1.1.<br />
3.3.2.1.<br />
Projekts Mobilo brigāžu<br />
izveide<br />
Projekts Grupu<br />
dzīvokļu izveide <strong>Ogres</strong><br />
novadā<br />
Projekts Atelpas brīža<br />
pakalpojuma izveide<br />
Krīzes centrā<br />
Grupu mājas ar naturālo<br />
saimniecību lauku<br />
teritorijā un Pusceļa<br />
mājas izveides projekta<br />
izstrāde<br />
Atbalsta pasākumi<br />
primārās veselības<br />
pakalpojumu izveidei<br />
un nodrošināšanai<br />
Document Title<br />
3.2.2. uzdevums. Izveidot jaunus sociālās aprūpes un rehabilitācijas pakalpojumus<br />
Izveidotas 2 mobilās brigādes,<br />
10 000<br />
piesaistīti nepieciešamie 2013 3 gadi<br />
gadā<br />
speciālisti<br />
Ar pakalpojumu nodrošinātas<br />
10 personas<br />
Ieviests pakalpojums, iegādāts<br />
nepieciešamais aprīkojums<br />
30 000 SD<br />
2013. 1 gads 6 000 40 000 SD<br />
2012. 1 gads 3 000 20 000 Krīzes centrs<br />
3.2.3. uzdevums. Attīstīt sociālo palīdzību, kas vērsta uz pašaprūpes paaugstināšanu<br />
Izstrādāts projekts Grupu<br />
mājas un Pusceļa mājas<br />
izveidei<br />
2012. 1 gads 1 200 8 000<br />
3.3. RV Veselības aizsardzība<br />
3.3.1. uzdevums. Paplašināt primārās veselības aprūpes pakalpojuma pieejamību lauku teritoijā<br />
<strong>Ogres</strong> rajona slimnīcas<br />
izveide par<br />
neatliekamās<br />
medicīniskās palīdzības<br />
pakalpojuma sniedzēju<br />
Visos pagastos pieejami<br />
primārās veselības aprūpes<br />
pakalpojumi<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 2 000 20 000<br />
3.3.2. uzdevums. Nodrošināt diennakts neatliekamo un stacionāro medicīnisko palīdzību<br />
Nodrošināta diennakts<br />
neatliekamā medicīniskā<br />
palīdzība<br />
<strong>2011.</strong> 3 gadi 0<br />
3.3.3. uzdevums. Attīstīt sekundāro ambulatoro pakalpojumu pieejamību<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> SD<br />
Sociālo lietu<br />
komiteja<br />
SIA <strong>Ogres</strong> rajona<br />
slimnīca<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 88
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.3.3.1.<br />
3.3.3.2.<br />
3.3.4.1.<br />
3.3.5.1.<br />
4.1.1.1.<br />
4.1.2.1.<br />
Mobīlās veselības<br />
aprūpes pakalpojuma<br />
brigādes izveide ar<br />
veselības speciālistiem<br />
ar attiecīgu aprīkojumu.<br />
Dienas stacionāra<br />
izveide<br />
Atbalsta pasākumi<br />
aptieku izveidei lauku<br />
teritorijā<br />
Atbalsta pasākumi<br />
privāto medicīnas<br />
pakalpojumu ieviešanai<br />
pagastos<br />
Atbalsta pasākumi NVO<br />
veidošanai un darbībai<br />
Document Title<br />
Izveidota sociālās un veselības<br />
aprūpes mobīlā brigāde.<br />
Iedzīvotājiem ir pieejami<br />
sociālās un veselības aprūpes<br />
pakalpojumi<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
Nodrošināta dienas stacionāra<br />
pieejamība <strong>novada</strong><br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 0<br />
iedzīvotājiem<br />
3.3.4. uzdevums. Atbalstīt aptieku izveidi lauku teritorijā<br />
Pašvaldības īpašumā esošo<br />
telpu piedāvājums aptieku <strong>2011.</strong> 2013. 0<br />
izveidei pagastu teritorijā<br />
3.3.5. Attīstīt privātos medicīnas pakalpojumus<br />
Privāto medicīnas pakalpojumu<br />
skaita pieaugums lauku<br />
teritorijā<br />
2012. 2013. 0<br />
4. VTP Sabiedrības līdzdalība sociālajā un veselības aizsardzībā<br />
4.1. RV Iedzīvotāju iesaistīšana sociālo problēmu risināšanā<br />
4.1.1. uzdevums. Veicināt nevalstisko organizāciju iesaistīšanos sociālo problēmu risināšanā<br />
Izstrādāts atbalsta pasākumu<br />
plāns un finansiāli atbalstītas<br />
formālās un neformālās<br />
iedzīvotāju grupas<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 2000 SD<br />
4.1.2. uzdevums. Atbalstīt veselīga dzīves veida popularizējošu pasākumu organizēšanu<br />
Sabiedrības veselības Sabiedrības veselības<br />
speciālista darba speciālista 3 noorganizēti<br />
<strong>2011.</strong> reizi gadā 700 2 000 500<br />
organizācijas<br />
pasākumi novadā par veselības<br />
nodrošināšana novadā aizsardzības jautājumiem<br />
SIA <strong>Ogres</strong> rajona<br />
slimnīca<br />
SIA <strong>Ogres</strong> rajona<br />
slimnīca<br />
Sociālo lietu<br />
komiteja<br />
Sociālo lietu<br />
komiteja<br />
Sociālo lietu<br />
komiteja<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 89
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Nr.<br />
1.1.1.1.<br />
1.1.1.2.<br />
1.1.2.1.<br />
Document Title<br />
1.7. RĪCĪBAS PLĀNS 2. ILGTERMIŅA PRIORITĀTES - ATBILDĪGA DABAS APSAIMNIEKOŠANA – SASNIEGŠANAI<br />
Projekta nosaukums/aktivitāte<br />
Projekta/aktivitātes<br />
plānotie darbības rezutāti<br />
Plānotais laika<br />
posms<br />
Projekta/aktivitātes<br />
uzsākšanas gads<br />
Projekta/aktivitātes<br />
realizācijas ilgums<br />
1. VTP Vides vadības sistēmas ieviešana<br />
1.1. RV Vides un ainavas pārvaldības sistēmas pilnveidošana<br />
Finanšu instruments un<br />
indikatīvā summa<br />
Pašvaldības budžets<br />
ES un citu ārējo<br />
fondu finansējums<br />
1.1.1. Veikt rīcību kopumu, kas nepieciešams Vides vadības sistēmas (EMAS) sertifikāta iegūšanai, kādā no pašvaldības iestādēm<br />
Izpēte par iespējām EMAS<br />
sistēmas izveidošanai kādā no<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
iestādēm veikšana<br />
Pilotprojekta EMAS sertifikāta<br />
iegūšanai ieviešana<br />
Veikta izpēte par iespējām<br />
EMAS sistēmas izveidošanā,<br />
kādā no iestādēm<br />
Iegūts viens EMAS<br />
sertifikāts<br />
Cits finansējuma avots<br />
Atbildīgais<br />
<strong>2011.</strong> 1 gads 0 Izpilddirektors<br />
2012. 2gadi 1 000 Izpilddirektors<br />
1.1.2. Veikt <strong>novada</strong> ainavu inventarizāciju un izstrādāt ainavu kopšanas, uzturēšanas, saglabāšanas un apzaļumošanas noteikumus<br />
Ainavu kopšanas un<br />
apzaļumošanas noteikumu<br />
izstrāde<br />
Izdoti pašvaldības saistošie<br />
noteikumi par ainavu<br />
kopšanu un apzaļumošanu<br />
2012. 1 gads 0<br />
1.1.3. Veikt pētījumu par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kūrortzonu noteikšanu<br />
Būvvalde,<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 90
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
1.1.3.1.<br />
2.1.1.1.<br />
2.1.1.2.<br />
2.2.1.1.<br />
Pētījuma par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
kūrortzonu noteikšanu veikšana<br />
Kūrortzonas (teritorija, kas<br />
nodrošināta ar dabiskiem<br />
dziedniecības līdzekļiem,<br />
kūrortiestādēm un tūrisma<br />
infrastruktūru) statusa<br />
noteikšana novadā<br />
Document Title<br />
2013 1 gads 500<br />
2. VTP Preventatīvie pasākumi vides risku samazināšanai un vides kvalitātes uzlabošanai<br />
2.1. RV Vides risku vadība<br />
2.1.1. uzdevums. Samazināt bīstamo kravu iespējamā piesārņojuma riska līmeni apdzīvotās vietās<br />
Civilās aizsardzības plāna sadaļas<br />
par bīstamo kravu transportēšanu<br />
ar autotransportu ap pilsētu<br />
izstrāde<br />
Rīcības plāna par savlaicīgu<br />
iedzīvotāju informēšanu par<br />
bīstamo vielu noplūdi no<br />
dzelzceļa kravām izstrāde<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētas gaisa kvalitātes<br />
monitoringa, izmantojot<br />
bioindikācijas metodi uzsākšana<br />
Samazinājies bīstamo<br />
autokravu iespējamā<br />
piesārņojuma riska līmenis<br />
Sadarbībā ar VAS "Latvijas<br />
Dzelzceļš" izstrādāts rīcības<br />
plāns dzelzceļa avārijas seku<br />
novēršanai pašvaldības<br />
teritorijā un iedzīvotāju<br />
informēšanai<br />
2013. 2 gadi 0<br />
Tūrisma<br />
informācijas<br />
centrs<br />
Pašvaldības<br />
policija<br />
2013. 2 gadi 0 Izpilddirektors<br />
2.2. RV Vides kvalitatātes izvērtēšana un plānošana<br />
2.2.1. uzdevums. Samazināt trokšņa līmeni un uzlabot gaisa kvalitāti <strong>Ogres</strong> pilsētā<br />
Uzsākts vides stāvokļa<br />
monitorings<br />
2012. 1 reizi 600<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 91
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.2.1.2.<br />
Ceļu satiksmes radītā trokšņa<br />
novērtējuma uz autoceļa A6 un<br />
dzelzceļa <strong>Ogres</strong> pilsētas teritorijā<br />
veikšana<br />
Veikts ceļu satiksmes radītā<br />
trokšņa novērtējums uz<br />
autoceļa A6 un dzelzceļa<br />
<strong>Ogres</strong> pilsētā un Ciemupē<br />
Document Title<br />
2013. 2 gadi 0<br />
3000<br />
"Latvijas<br />
Dzelzceļš",<br />
3000<br />
"Latvijas<br />
Valsts<br />
ceļi"<br />
Būvvalde<br />
2.2.2. uzdevums. Izstrādāt plānu CO 2 emisijas samazināšanai, veikt pašvaldības ēku termoauditus un sagatavot tehnisko dokumentāciju<br />
2.2.2.1.<br />
2.2.2.2.<br />
Plāna CO2 emisijas<br />
samazināšanai izstrāde<br />
Tehniskās dokumentācijas<br />
pašvaldības ēku un būvju<br />
energoefektivitātes<br />
paaugstināšanai sagatavošana<br />
Izstrādāts plāns CO 2 emisijas<br />
samazināšanai<br />
2012. 1 gads 750 4250<br />
Sagatavota tehniskā<br />
dokumentācija pašvaldības<br />
352<br />
ēku projektu ieviešanai 2013. 1 gads 62 100<br />
750<br />
saskaņā ar plānu CO 2<br />
emisijas samazināšanai<br />
3. VTP Dabas daudzveidības saglabāšana<br />
3.1. RV Īpaši aizsargājamo dabas teritoriju attīstība<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
3.1.1. Iespēju robežās īstenot Dabas aizsardzības plānos (DAP) ietvertos pasākumus, kuros kā atbildīgā institūcija ir norādīta pašvaldība<br />
3.1.1.1.<br />
ĪADT infrastruktūras izveide<br />
saskaņā ar Dabas aizsardzības<br />
plāniem<br />
Izveidota dabas objektu<br />
infrastruktūra, kas novērš<br />
augsnes eroziju, samazina<br />
piesārņojumu un organizē<br />
apmeklētāju plūsmas<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 4 000 12 000<br />
3.1.2. uzdevums. Sadarbībā ar citām institūcijām vienoties par ĪADT apsaimniekošanas organizāciju/- as izveidi<br />
Komunālā<br />
nodaļa,<br />
Būvvalde,<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 92
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
3.1.2.1.<br />
3.1.3.1.<br />
3.1.3.2.<br />
Sarunu procedūras ar<br />
atbildīgajām valsts institūcijām<br />
par pašvaldības teritorijā esošo<br />
ĪADT apsaimniekošanas un<br />
uzraudzības sistēmas izveidi<br />
Izveidotas ĪADT<br />
apsaimniekošanas<br />
organizācija/as<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> 2 gadi 0 Izpilddirektors<br />
3.1.3. Piedalīties informācijas par dabas pieminekļiem un dabas objektiem izplatīšanā<br />
Uzstādītas 50 informatīvās<br />
Informācijas par NATURA 2000<br />
norādes un 7 informatīvie<br />
teritoriju sagatavošana un tās<br />
2012. 3 gadi 1 250 3750 TIC<br />
stendi pie Natura 2000<br />
izvietošana dabā<br />
objektiem<br />
Izgatavot informatīvos materiālus<br />
par <strong>novada</strong> dabas pieminekļiem<br />
un rekreācijas teritorijām<br />
Izstrādāta informatīvā <strong>novada</strong><br />
karte par dabas pieminekļiem<br />
un aktīvās atpūtas un<br />
ekotūrisma ceļvedis<br />
2012. 2 gadi 500 1500 TIC<br />
4. VTP Attīstīta vides komunikācija<br />
4.1. RV Sabiedrības līdzdalība vides attīstībā<br />
4.1.1. uzdevums. Izstrādāt un īstenot uzņēmumu un iestāžu informēšanas plānu, lai popularizētu Vides vadības sistēmas (EMAS) sertifikāta<br />
vai principu<br />
Projekti un aktivitātes no <strong>2011.</strong> līdz 2013. netiek plānotas<br />
4.1.2.1.<br />
4.1.2. uzdevums. Izstrādāt un ieviest vides komunikācijas plānu (sabiedrības izglītošana un informēšana par vides jautājumiem)<br />
Vides komunikācijas plāna<br />
izstrāde<br />
Izstrādāts 3 gadu plāns,<br />
ieviestas paredzētās<br />
aktivitātes<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi 1 000<br />
Attīstības<br />
nodaļa un<br />
Sabiedrisko<br />
attiecību<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 93
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
4.1.2.2.<br />
Konkursa par sakoptāko īpašumu<br />
novadā un videi draudzīgu<br />
saimniekošanu (gan pilsētā, gan<br />
pagastos) organizēšana<br />
4.1.2.3. Izglītojošu pasākumu par vides<br />
jautājumiem organizēšana<br />
Izstrādāts konkursa nolikums<br />
un noorganizēts viens<br />
konkurss gadā<br />
Noorganizēti divi izglītojošie<br />
pasākumi gadā<br />
Document Title<br />
<strong>2011.</strong> pastāvīgi<br />
2012. pastāvīgi<br />
katru<br />
gadu<br />
500<br />
katru<br />
gadu<br />
600<br />
Izpilddirektors<br />
Komunālā<br />
nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 94
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
2. RĪCĪBAS PLĀNA KOPSAVILKUMS<br />
2.1. ILGTERMIŅA PRIORITĀŠU SASNIEGŠANAI<br />
PLĀNOTIE PROJEKTU FINANŠU LĪDZEKĻI <strong>2011.</strong> – 2013.GADAM<br />
Ilgtermiņa prioritātes<br />
Projektu kopējais budžets<br />
<strong>2011.</strong> – 2013.gadam, LVL<br />
1.ilgtermiņa prioritāte – efektīva un moderna pārvalde 393 100,00<br />
2.ilgtermiņa prioritāte – daudzveidīga un inovatīva ekonomika 2 963 800,00<br />
3.itermiņa prioritāte – vidi saudzējoša infrastruktūra 16 105 363,00<br />
4 ilgtermiņa prioritāte – konkurētspējīga izglītība un sports 9 682 779,00<br />
5 ilgtermiņa prioritāte – kvalitatīva un pieejama kultūrvide 1 514 235,00<br />
6 ilgtermiņa prioritāte – veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrība 1 387 450,00<br />
7 ilgtermiņa prioritāte – atbildīga dabas apsaimniekošana 455 250,00<br />
Kopā: 32 501 977,00<br />
2.2. ILGTERMIŅA PRIORITĀŠU SASNIEGŠANAI IZVIRZĪTO PROJEKTU,<br />
AKTIVITĀŠU SKAITS <strong>2011.</strong> – 2013.GADAM SADALĪJUMĀ PA VIDĒJA TERMIŅA<br />
PRIORITĀTĒM (VTP)<br />
1.ilgtermiņa prioritāte – efektīva un moderna pārvalde:<br />
1.VTP Optimāla pārvalde 19<br />
2.VTP E - pārvalde 4<br />
3.VTP Sabiedrības līdzdalība pārvaldes procesos 7<br />
2.ilgtermiņa prioritāte – daudzveidīga un inovatīva ekonomika:<br />
1.VTP Uzņēmējdarbību atbalstoša pašvaldība 24<br />
2.VTP Ekonomisku attīstību veicinoša 6<br />
infrastruktūra<br />
3.VTP Atbalsts ražošanas un pakalpojumu 19<br />
attīstībai<br />
4.VTP Informēta sabiedrība par <strong>novada</strong> 2<br />
ekonomiku<br />
3.itermiņa prioritāte – vidi saudzējoša infrastruktūra:<br />
1.VTP Efektīva infrastruktūras pārvalde 19<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 95
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
2.VTP Mūsdienu prasībām atbilstoša<br />
infrastruktūra<br />
3.VTP Sabiedrības iesaistīšana infrastruktūras<br />
attīstībā<br />
69<br />
3<br />
Document Title<br />
4 ilgtermiņa prioritāte – konkurētspējīga izglītība un sports:<br />
1.VTP Racionāla izglītības procesa pārvalde 44<br />
2.VTP Mūsdienu prasībām atbilstoša izglītības un 38<br />
sporta infrastruktūra<br />
3.VTP Izglītības un sporta pakalpojumu<br />
27<br />
pieejamība un attīstība<br />
4.VTP Sabiedrības iesaistīšana izglītības procesā 11<br />
5 ilgtermiņa prioritāte – kvalitatīva un pieejama kultūrvide:<br />
1.VTP Efektīva kultūras procesa pārvalde 21<br />
2.VTP Moderna kultūras institūciju infrastruktūra 14<br />
3.VTP Kultūras mantojuma saglabāšana un 20<br />
mūsdienu kultūras procesu attīstība<br />
4.VTP Sabiedrības iesaistīšana kultūrvides 4<br />
veidošanā<br />
6 ilgtermiņa prioritāte – veselīga un sociāli atbalstīta sabiedrība:<br />
1.VTP Optimāla sociālās un veselības aizsardzības 13<br />
pārvalde<br />
2.VTP Mūsdienu prasībām atbilstoša 9<br />
infrastruktūra<br />
3. VTP Sociālo un veselības pakalpojumu attīstība 23<br />
4.VTP Sabiedrības līdzdalība sociālajā un 2<br />
veselības aizsardzībā<br />
7 ilgtermiņa prioritāte – atbildīga dabas apsaimniekošana:<br />
1.VTP Vides vadības sistēmas ieviešana 4<br />
2.VTP Preventīvie pasākumi vides risku 7<br />
samazināšanai un vides kvalitātes uzlabošanai<br />
3.VTP Dabas daudzveidības saglabāšana 4<br />
4.VTP Attīstīta vides komunikācija 3<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 96
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam projekts<br />
pieņemts un nodots sabiedriskajai apspriešanai ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes<br />
2010. gada 21.oktobra lēmumu (protokola Nr.12, 1.§)<br />
Document Title<br />
OGRES NOVADA ATTĪSTĪBAS<br />
PROGRAMMA <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. GADAM<br />
(4 daļās)<br />
IV DAĻA<br />
Attīstības <strong>programma</strong>s<br />
īstenošanas uzraudzības kārtība<br />
Ogrē 2010.
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
SATURS<br />
Ievads .......................................................................................................................................... 4<br />
1. Attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanas uzraudzība – tās darbības kārtība un institucionālais<br />
ietvars .......................................................................................................................................... 5<br />
2. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības izvērtējuma pamatrādītāji ................................................................. 9<br />
3. Attīstības programmā noteiktās vidēja termiņa prioritātes (kopā 26) sasniegšanas<br />
izvērtējuma rādītāji ................................................................................................................... 10<br />
4. Ikgadēja pārskata par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
ieviešanu saturā iekļaujamā informācija ................................................................................... 11<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 2
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
IEVADS<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes apstiprināts<br />
dokuments, kurā noteikti <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> ilgtermiņā sasniedzamie mērķi un vidēja termiņa<br />
prioritātes 7 gadu periodā. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā noteiktās 26 vidēja termiņa<br />
prioritātes paredzēts sasniegt, īstenojot 197 uzdevumus. Mērķu, prioritāšu un uzdevumu<br />
izvirzīšana ir tikai daļa no attīstības plānošanas procesa, svarīgs tā elements ir plānošanas<br />
dokumenta īstenošanas uzraudzība, ar kuras palīdzību izvērtēt, vai pašvaldības attīstība norit tā, kā<br />
paredzēts izstrādātajā dokumentā. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dome un pašvaldība uzņemas atbildību par<br />
attīstības <strong>programma</strong>s ieviešanu un tādu pasākumu (aktivitāšu) nepieļaušanu, kas neatbilstu<br />
attīstības <strong>programma</strong>i.<br />
Lai <strong>novada</strong> domei un pašvaldībai būtu iespējams sekot līdzi, vai izstrādātās attīstības<br />
<strong>programma</strong>s ieviešanas process atbilst plānotajam, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība ir izstrādājusi <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam īstenošanas uzraudzības kārtību, lai:<br />
– sekmētu pašvaldības struktūrvienību, aģentūru, nodaļu, uzņēmēju un sabiedrības koordinētu<br />
darbību pašvaldības attīstības jautājumos;<br />
– identificētu pozitīvas un negatīvas pārmaiņas un to cēloņus <strong>novada</strong> sociālajā un<br />
ekonomiskajā situācijā;<br />
– novērtētu, kā tiek sasniegtas izvirzītās 26 vidēja termiņa prioritātes;<br />
– demonstrētu <strong>novada</strong> darbības pr<strong>ogres</strong>u un sasniegumus;<br />
– identificētu jaunas problēmas un iespējas, kam veltīt tālāku izpēti un darbības;<br />
– nodrošinātu ar informāciju sabiedrību, politiķus un citas ieinteresētas puses;<br />
– sniegtu pamatotus priekšlikumus attīstības <strong>programma</strong>s aktualizācijai, ja nepieciešams, un<br />
virzītu tos apstiprināšanai <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domē;<br />
– nodrošinātu <strong>novada</strong> attīstības novērtēšanas iespējas.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam īstenošanas uzraudzības kārtība ir<br />
atspoguļota šajā, attiecīgi attīstības <strong>programma</strong>s IV daļā, un tā ir balstīta uz:<br />
– <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības specifisko situāciju;<br />
– Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas 2009. gada septembrī izstrādāto<br />
metodiku „Metodiskie ieteikumi attīstības programmu izstrādei”;<br />
– līdzšinējo vietējo pašvaldības labo praksi attīstības plānošanas dokumentu uzraudzības<br />
sistēmas izveidē, īpaši atzīmējot Rīgas, Liepājas un Jelgavas pašvaldības pieredzi.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam īstenošanas uzraudzības kārtība<br />
saturiski veido četras sadaļas:<br />
1. attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanas uzraudzības - tās darbības kārtība un<br />
institucionālais ietvars;<br />
2. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības izvērtējuma pamatrādītāji;<br />
3. attīstības programmā noteiktās vidēja termiņa prioritātes (kopā 26) sasniegšanas<br />
izvērtējuma rādītāji;<br />
4. ikgadēja pārskata par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
ieviešanu saturā iekļaujamā informācija.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 3
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
1. ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS UZRAUDZĪBA –<br />
TĀS DARBĪBAS KĀRTĪBA UN INSTITUCIONĀLAIS IETVARS<br />
Par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam īstenošanas uzraudzības<br />
kārtību un tās ieviešanu atbildīga ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības Attīstības nodaļa. Attīstības<br />
<strong>programma</strong>s īstenošanas uzraudzības procesā aktīvi iesaistītās <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības nodaļas,<br />
iestādes un aģentūras, ir:<br />
– Sabiedrisko attiecību nodaļa;<br />
– Lietvedības nodaļa;<br />
– Komunālā nodaļa;<br />
– Būvvalde;<br />
– Izglītības un sporta pārvalde;<br />
– Finanšu ekonomikas nodaļa;<br />
– <strong>Ogres</strong> sociālais dienests;<br />
– <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības aģentūra "<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> kultūras centrs";<br />
– <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības aģentūra „Dziednīca”;<br />
– <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības aģentūra „Mālkalne”;<br />
– <strong>Ogres</strong> novadā esošās bāriņtiesas;<br />
– u.c., ja nepieciešams.<br />
Uzraudzības sistēmas procesu vada <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības Attīstības nodaļas vadītāja<br />
(vadītājs), savukārt no iesaistīto struktūrvienību puses attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanas sistēmas<br />
procesā iesaistās attiecīgo nodaļu vai institūciju vadītāji vai to vietnieki, operacionālā līmenī veicot<br />
uzraudzības īstenošanas procesa darbības. Galvenie veicamie uzdevumi īstenošanas uzraudzības<br />
sistēmas ieviešanā un to atbildīgās institūcijas, nodaļas ir noteiktas 1. tabulā.<br />
1. tabula<br />
Galvenie veicamie uzdevumi <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
īstenošanas uzraudzības sistēmas ieviešanā<br />
Nr.p.k. Veicamais uzdevums Atbildīgā institūcija, nodaļa<br />
1. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s apstiprināšana, <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> dome<br />
nepieciešamo izmaiņu ierosināšana un to<br />
apstiprināšana.<br />
2. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanas <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
uzraudzības sistēmas koordinācija un uzraudzība. Attīstības nodaļa<br />
3. Rīcības plāna <strong>2011.</strong> - 2013. gadam ieviešanas Politiskajā līmenī – <strong>Ogres</strong><br />
nodrošināšana.<br />
<strong>novada</strong> dome, izpildes līmenī -<br />
par rīcības plānā uzskaitīto<br />
projektu realizāciju atbildīgās<br />
4. Regulāra un sistemātiska kvantitatīvas un<br />
kvalitatīvas informācijas vākšana, apkopošana un<br />
analizēšana par <strong>novada</strong> attīstības tendencēm, kas<br />
nodaļas, iestādes un aģentūras.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
nodaļas, iestādes un aģentūras<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 4
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
balstīta uz <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā<br />
noteiktajiem attīstības izvērtējuma pamatrādītājiem<br />
un attīstības programmā noteiktajiem vidēja<br />
termiņa prioritātēm (kopā 26) sasniegšanas<br />
izvērtējuma rādītajiem 1 .<br />
5. Ikgadēja pārskata sagatavošana par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanu.<br />
7. Sabiedrības informēšana par attīstības <strong>programma</strong>s<br />
īstenošanas rezultātiem.<br />
Document Title<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
Attīstības nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
Attīstības nodaļa sadarbībā ar<br />
Sabiedrisko attiecību nodaļu<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam īstenošanas uzraudzības sistēmas<br />
gala rezultāts būs ikgadējs pārskats par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
īstenošanu. Pirmais pārskats „Pārskats par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanu <strong>2011.</strong><br />
gadā” tiks izstrādāts 2012. gadā, un tajā būs atspoguļota informācija par paveikto <strong>2011.</strong> gadā.<br />
Ikgadējā pārskata izstrādes kārtība gada griezumā atspoguļota 1. attēlā.<br />
1 Informācija par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības izvērtējuma pamatrādītājiem un <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā <strong>2011.</strong> -<br />
<strong>2017</strong>. gadam noteiktajiem vidēja termiņa prioritātes (kopā 26) sasniegšanas izvērtējuma rādītājiem noteikta 2. un 3.<br />
sadaļā<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 5
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Ikgadējā pārskata par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanu<br />
izstrādes kārtība gada griezumā<br />
Document Title<br />
1. attēls<br />
Janvāris Februāris Marts Aprīlis Maijs<br />
Jūnijs -<br />
Decembris<br />
<strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong><br />
pašvaldības<br />
Attīstības<br />
nodaļa<br />
Pārējās<br />
<strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong><br />
struktūrvienības,<br />
nodaļas,<br />
aģentūras<br />
3. Attīstības nodaļa<br />
pārbauda pārskatus<br />
un nepieciešamības<br />
gadījuma lūdz līdz<br />
31.janvārim<br />
institūcijas tos<br />
precizēt.<br />
2. Pēc Attīstības<br />
nodaļas rakstiska<br />
uzaicinājuma un<br />
metodoloģijas<br />
saņemšanas līdz katra<br />
gada 15. janvārim<br />
pašvaldības<br />
struktūrvienības<br />
Attīstības nodaļai<br />
iesniedz pārskatu par<br />
iepriekšējā gada<br />
rezultātiem.<br />
4. Attīstības nodaļa,<br />
balstoties uz<br />
iesūtītajiem<br />
pārskatiem un ārējos<br />
avotos pieejamiem<br />
datiem, sagatavo<br />
"Pārskatu par <strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong> attīstības<br />
<strong>programma</strong>s 2010.-<br />
<strong>2017</strong>.gadam<br />
īstenošanu<br />
<strong>2011.</strong>gadā" (attiecīgi<br />
pēc tam 2012. ut.t.).<br />
5. Ne vēlāk kā mēneša<br />
laikā pēc ikgadējā<br />
pārskata sagatavošanas<br />
notiek sabiedrības<br />
informēšana par<br />
attīstības <strong>programma</strong>s<br />
īstenošanas rezultātiem.<br />
Attīstības nodaļa<br />
sagatavo un prezentē<br />
ziņojumu <strong>novada</strong><br />
domei par rezultātiem,<br />
pēc tam publicējot tos<br />
mājas lapā<br />
www.<strong>ogres</strong><strong>novads</strong>.lv.<br />
1. Tiek vākta<br />
un apkopota<br />
informācija,<br />
veikta<br />
analīze<br />
<strong>Ogres</strong><br />
<strong>novada</strong><br />
dome<br />
6. Balstoties uz secinājumiem ikgadējā<br />
pārskatā, ja nepieciešams, lēmums par<br />
grozījumiem attīstības programmā,<br />
vai/un Rīcības plānā<br />
Par ikgadējā pārskata sagatavošanu, kā norādīts 1. tabulā, kā arī par potenciālo <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam grozījumu rosināšanu atbildīga ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības Attīstības nodaļa. Šīs nodaļas efektīvākai darba organizēšanai pašvaldībai ir<br />
jānodrošina tai tiesības pieprasīt un saņemt ikgadējo pārskatu sagatavošanai nepieciešamo<br />
informāciju no citām pašvaldības nodaļām un aģentūrām. Pašvaldības vadībai ir jābūt patiesi<br />
ieinteresētai attīstības <strong>programma</strong>s īstenošanas uzraudzībā, iespēju robežās sniedzot nepieciešamo<br />
atbalstu komandai (vai konkrētam speciālistam), kas būs atbildīga par kvalitatīvu un savlaicīgu<br />
informācijas apkopošanu, sagatavošanu un analīzi.<br />
Atbilstoši 1. attēlā norādītajam, pēc <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības Attīstības nodaļas<br />
uzaicinājuma un metodoloģijas nosūtīšanas (vai informācijas par to) <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
struktūrvienībām, nodaļām un aģentūrām katru gadu, sākot no 2012. gada, līdz 15. janvārim ir<br />
jāiesniedz <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības Attīstības nodaļai pārskats par situāciju savā sfērā. Šis<br />
pārskats ir jābalsta uz <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam noteiktajiem vidēja<br />
termiņa prioritātes (kopā 26) sasniegšanas izvērtējuma rādītājiem un izstrādāto Rīcības plānu,<br />
sniedzot ziņojumu par to, kā Rīcības plānā norādītie projekti tiek realizēti. Attīstības nodaļa<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 6
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
pārbauda iesūtīto informāciju un nepieciešamības gadījuma lūdz līdz 31. janvārim institūcijas,<br />
aģentūras to precizēt.<br />
Savākto informāciju par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s izpildes gaitu apkopo un<br />
analizē <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības Attīstības nodaļa, ja nepieciešams, pieaicinot ekspertus.<br />
Attīstības nodaļa papildus apkopo informāciju no ārējām institūcijām (Valsts reģionālās attīstības<br />
aģentūras, Centrālās statistikas pārvaldes u.c.), balstoties uz noteiktajiem <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības<br />
izvērtējuma pamatrādītājiem.<br />
Ne vēlāk kā mēneša laikā pēc ikgadējā pārskata sagatavošanas <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
Attīstības nodaļa sagatavo un prezentē ziņojumu pašvaldības domei par pārskata rezultātiem, pēc<br />
tam sadarbībā ar <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības sabiedrisko attiecību nodaļu publicē tos pašvaldības<br />
mājas lapā.<br />
Tā kā plānošanas dokumenta īstenošanas uzraudzības sistēmas ieviešana ir jauna prakse<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldībā, mēneša laikā pēc <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> – <strong>2017</strong>.<br />
gadam stāšanās spēkā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības Attīstības nodaļa organizē sapulci attīstības<br />
<strong>programma</strong>s īstenošanas uzraudzības sistēmas ieviešanā iesaistītajām pašvaldības nodaļām,<br />
aģentūrām un institūcijām ar mērķi iepazīstināt tās ar uzdevumiem uzraudzības sistēmas procesā<br />
un sistēmas vispārējo kārtību (minētais process notiek tikai pirmajā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības<br />
<strong>programma</strong>s īstenošanas gadā).<br />
Izstrādātā pārskata saturs ir noteikts 4. sadaļā. Regulāri papildinot to ar sistemātiski apkopoto<br />
un izanalizēto informāciju, būs radīts instruments, ar kura palīdzību novērtēt, vai <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldība tiecas īstenot noteiktos mērķus un izvirzītās prioritātes, vai tomēr veiktās rīcības ir<br />
neatbilstīgas. Turklāt pārskats būs arī informatīvs materiāls, kas ļaus jebkuram interesentam<br />
iepazīties ar pašvaldībā paveikto, arī attiecībā uz konkrēti definētajām 26 vidēja termiņa<br />
prioritātēm.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 7
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
2. OGRES NOVADA ATTĪSTĪBAS IZVĒRTĒJUMA PAMATRĀDĪTĀJI<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības izvērtējuma pamatrādītāji (skatīt 2.tabulu) tiek analizēti, lai sekotu<br />
līdzi galvenajām attīstības tendencēm novadā. Šie pamatrādītāji nav tieši saistāmi ar attīstības<br />
programmā izvirzītajām 26 vidēja termiņa prioritātēm, bet ir noderīgi, lai raksturotu sociāli<br />
ekonomisko situāciju <strong>Ogres</strong> novadā kopumā, kā arī sniegtu salīdzinājumu ar citām Latvijas<br />
pašvaldībām un kalpotu kā <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā noteikto trīs stratēģisko mērķu<br />
ieviešanas „ātras pārbaudes lapu”. Par attīstības izvērtējuma pamatrādītāju datu apkopošanu un<br />
analizēšanu atbildīga ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības Attīstības nodaļa, sniedzot par tiem informāciju<br />
ikgadējā pārskatā. Katru gadu noteiktos pamatrādītājus ir iespējams pārskatīt, izvēloties tādus<br />
rādītājus, ar kuru palīdzību var veikt <strong>novada</strong> salīdzinošo analīzi ar citām <strong>novada</strong> pašvaldībām gan<br />
valsts, gan atsevišķos gadījumos arī Eiropas mērogā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības izvērtējuma pamatrādītāji<br />
2. tabula<br />
Nr. Rādītājs<br />
Vērtība<br />
2010.gadā<br />
Vērtība<br />
<strong>2011.</strong>gadā<br />
Tendence<br />
pret<br />
iepriekšējo<br />
gadu<br />
Vēlamā<br />
attīstības<br />
tendence<br />
<strong>2017</strong>.gadā<br />
Avots<br />
1. Teritorijas attīstības<br />
gada indeksa rangs<br />
(rēķinot ik gadu<br />
pēc iepriekšējā<br />
gada datiem)<br />
18.vieta<br />
(starp 109<br />
novadiem)<br />
Valsts<br />
reģionālās<br />
attīstības<br />
aģentūra<br />
2. Iedzīvotāju skaits 38 944 Pilsonības un<br />
migrācijas<br />
lietu pārvalde<br />
509,0 Centrālā<br />
3. Demogrāfiskā<br />
slodze 2 statistikas<br />
pārvalde<br />
4. Bezdarba līmenis,<br />
%<br />
5. Iedzīvotāju<br />
ienākuma nodokļa<br />
ieņēmumi uz 1<br />
iedzīvotāju, LVL<br />
6. Iedzīvotāju<br />
apmierinātība ar<br />
11,1 Nodarbinātīb<br />
as valsts<br />
aģentūra<br />
284<br />
(2009.gada<br />
dati)<br />
Nav datu<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības<br />
dati<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības<br />
2 Demogrāfiskā slodze - bērnu un pensijas vecuma iedzīvotāju skaits pret darbspējas vecuma iedzīvotāju skaitu,<br />
reizināts ar 1000<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 8
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
dzīvi novadā<br />
Document Title<br />
organizēta<br />
aptauja<br />
3. OGRES NOVADA ATTĪSTĪBAS PROGRAMMĀ <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. GADAM<br />
NOTEIKTĀS VIDĒJA TERMIŅA PRIORITĀTES (KOPĀ 26)<br />
SASNIEGŠANAS IZVĒRTĒJUMA RĀDĪTĀJI<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam II daļā - Attīstības stratēģija <strong>2011.</strong><br />
- <strong>2017</strong>. gadam - ir noteiktas vidēja termiņa prioritāšu sasniegšanas izvērtējuma jeb rezultatīvie<br />
rādītāji. Uzraudzības procesā iegūtā informācija būs pamats novērtējuma veikšanai par to, kā tiek<br />
īstenota vidējā termiņa prioritāšu sasniegšana. Par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības programmā <strong>2011.</strong> -<br />
<strong>2017</strong>. gadam noteikto vidējo termiņu prioritāšu sasniegšanas izvērtējuma rādītāju informācijas<br />
nodrošināšanu, apkopošanu un analizēšanu, kā norādīts 1. attēlā, atbildīga ir <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
pašvaldības Attīstības nodaļa, iepriekš saņemot no pārējām <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldības<br />
struktūrvienībām, nodaļām un aģentūrām informāciju un sniedzot par tiem ziņojumu ikgadējā<br />
pārskatā. Apkopojot informāciju par vidējā termiņu prioritāšu sasniegšanas izvērtējuma rādītājiem,<br />
to ieteicams apkopot tabulā (skatīt piemēru 3. tabulā).<br />
Tabulas piemērs informācijas apkopošanai par vidējā termiņu prioritāšu sasniegšanas<br />
izvērtējuma rādītājiem<br />
3. tabula<br />
1. ilgtermiņa prioritāte - Efektīva un moderna pārvalde<br />
1. VTP Optimāla pārvalde<br />
Rādītājs<br />
1.<br />
Vērtība<br />
2010. gadā<br />
Vērtība<br />
<strong>2011.</strong><br />
gadā<br />
Tendence<br />
Vēlamā attīstības<br />
tendence <strong>2017</strong>. gadā<br />
Avots<br />
Būtiski atzīmēt, ka <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam II daļā -<br />
Attīstības stratēģija <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>.gadam - noteikto vidēja termiņa prioritāšu sasniegšanas<br />
izvērtējuma jeb rezultatīvie rādītāju tabulu ir nepieciešams pārbaudīt praksē, līdz ar to pastāv<br />
iespēja to pilnveidot un uzlabot. Ja nepieciešams, mazāk noderīgus un izmaksu ziņā pārāk dārgus<br />
rādītājus iespējams izslēgt no rādītāju kompleksa, aizvietojot tos ar citiem rādītājiem. Izdarot<br />
labojumus rādītāju datu bāzē, kvalitatīvāka rezultāta sasniegšanai jāievēro šādi ieteikumi:<br />
– jāizvēlas optimāls rezultatīvo rādītāju skaits, neaizraujoties ar pārāk daudziem<br />
maznozīmīgiem un mākslīgi izdomātiem rādītājiem;<br />
– rādītāju skaits nav tieši saistāms ar uzraudzības sistēmas kvalitāti un negarantē sekmīgāku<br />
virzību uz izvirzīto 26 prioritāšu sasniegšanu;<br />
– izvirzīto 26 prioritāšu izpildes novērtēšanas vajadzībām jāpiemēro gan kvantitatīvos, gan<br />
kvalitatīvos rādītājus. Viens no tipiskākajiem kvalitatīvajiem rezultātu rādītājiem ir<br />
iedzīvotāju apmierinātības līmeņa noskaidrošana par kādu pakalpojumu vai sniedzot<br />
subjektīvu situācijas novērtējumu. Aptaujas gadījumā ieteicams pielietot šādu atbilžu<br />
gradāciju: Apmierināts, Drīzāk apmierināts, nekā neapmierināts, Drīzāk neapmierināts, nekā<br />
apmierināts, Neapmierināts, Nav atbildes.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 9
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
Document Title<br />
– Papildus eksaktajiem datiem lietderīgi ir izmantot arī ekspertu viedokļus par attīstības<br />
vērtējumu, tai skaitā rādītāju vērtību interpretāciju.<br />
4. IKGADĒJA PĀRSKATA PAR OGRES NOVADA ATTĪSTĪBAS<br />
PROGRAMMAS <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>.GADAM IEVIEŠANU SATURĀ<br />
IEKĻAUJAMĀ INFORMĀCIJA<br />
Pārskatā par <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam ieviešanu jāietver<br />
šāda informācija:<br />
Ievads<br />
Nodaļa<br />
1. <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
vispārīgs attīstības<br />
raksturojums<br />
2.<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong><br />
attīstības<br />
<strong>programma</strong>s <strong>2011.</strong> -<br />
<strong>2017</strong>. gadam<br />
ieviešanas rezultāti<br />
2.1. Attīstības<br />
programmā noteiktās<br />
vidēja termiņa<br />
prioritātes ieviešanas<br />
rezultāti<br />
2.2. Rīcības plāna<br />
ieviešanas rezultāti<br />
3.Secinājumi<br />
4. Priekšlikumi<br />
Saturs<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> domes priekšsēdētāja ievadvārdi - pārskats, pārdomas par<br />
iepriekšējā gada rezultātiem.<br />
Ievadā pamato izstrādātās attīstības <strong>programma</strong>s nozīmi, saikni ar citiem<br />
plānošanas dokumentiem, sniedz informāciju par dokumenta<br />
īstenošanas uzraudzības sistēmu un sagatavotā pārskata būtību, informē<br />
par pārskata kopējo struktūru, laika griezumu, par kādu pārskats veidots,<br />
un sniedz informāciju par pārskata izstrādātājiem, norādot<br />
kontaktinformāciju komentāriem, priekšlikumiem un jautājumiem.<br />
Sadaļā sniedz vispārīgu <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības raksturojumu kontekstā<br />
ar notiekošajiem attīstības procesiem kopumā valstī, un sniedzot to<br />
salīdzinājumā ar citām pašvaldībām Latvijā. Attiecībā uz indikatoriem,<br />
šajā sadaļā atspoguļo un analizē definētos <strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības<br />
izvērtējuma pamatrādītājus, salīdzinot tos ar vidējiem rādītājiem valstī<br />
un analizējot tos uz pārējo pašvaldību fona.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong>s ieviešanas rezultātus izvērtē divās<br />
apakšsadaļās. Pirmā apakšsadaļa balstās uz attīstības programmā<br />
noteiktās vidēja termiņa prioritātes (kopā 26) sasniegšanas izvērtējuma<br />
rādītāju apkopojumu un analīzi. Par katru definēto prioritāti tiek<br />
aprakstīts, kas ir darīts un sasniegts, kādas ir tendences, vai attīstība<br />
norit vēlamajā virzienā, un, ja konstatētas novirzes no plānotā, tad<br />
pamatojums tam. Balstoties uz definētajiem vidēja termiņa prioritāšu<br />
sasniegšanas izvērtējuma rādītājiem, katras prioritātes apraksts<br />
noslēdzas ar secinājumiem un priekšlikumiem.<br />
Otrā apakšsadaļa balstās uz Rīcības plāna ieviešanas rezultātiem un to<br />
analīzi, sniedzot informāciju par katru noteikto projektu īstenošanu.<br />
Sadaļā tiek norādīti kopējie pārskata secinājumi, kopīgās <strong>novada</strong><br />
attīstības tendences un atsevišķi secinājumi pa definētajām vidēja<br />
termiņa prioritātēm, kas var tikt grupētas pa noteiktajām 7 ilgtermiņa<br />
prioritātēm.<br />
Sadaļā tiek izvirzīti priekšlikumi attīstības <strong>programma</strong>s aktualizēšanai,<br />
Rīcības plāna aktualizēšanai, uzraudzības sistēmas un pašvaldības<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 10
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> attīstības <strong>programma</strong> <strong>2011.</strong> - <strong>2017</strong>. gadam<br />
5. Izmantotās<br />
informācijas avoti<br />
Pielikumi<br />
nodaļu kopējā darba pilnveidošanai.<br />
Document Title<br />
Uzrādīti informācijas avoti, tai skaitā pašvaldības nodaļas,<br />
struktūrvienības, aģentūras un citas iestādes, kas sniegušas informāciju<br />
pārskata sagatavošanai.<br />
Pielikumā pēc nepieciešamības tiek pievienotas tabulas ar rādītājiem un<br />
to rezultātiem, informācija par projektiem u.c. materiāli, kurus<br />
pārskatāmības dēļ nav lietderīgi ievietot tekstuālajā daļā.<br />
<strong>Ogres</strong> <strong>novada</strong> pašvaldība, 2010 11