lejupielādēt - Latvijas Valsts Arhīvu sistēma
lejupielādēt - Latvijas Valsts Arhīvu sistēma
lejupielādēt - Latvijas Valsts Arhīvu sistēma
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Dinâra Ârnesta<br />
SAIMNIECÎBU UZSKAITES GRÂMATAS –<br />
LATVIJAS AGRÂRÂS VÇSTURES<br />
JAUTÂJUMU IZPÇTES AVOTS:<br />
VENTSPILS APRIÒÍIS (1945–1949) *<br />
20. gs. 80. gadu beigu un 90. gadu sâkuma politisko un ekonomisko procesu<br />
rezultâtâ notikuðâs pârmaiòas Latvijâ radîja arî jaunu sabiedrîbas attieksmi pret<br />
valsts arhîviem kâ valsts dokumentâlâs vçstures uzkrâjçjiem. 1989. gada 8. jûnijâ<br />
<strong>Latvijas</strong> PSR Augstâkâs Padomes prezidijs pieòçma dekrçtu “Par èetrdesmitajos<br />
un piecdesmitajos gados no <strong>Latvijas</strong> PSR teritorijas izsûtîto pilsoòu reabilitâciju”.<br />
Ðim dekrçtam sekoja Ministru Padomes lçmums “Par kârtîbu, kâdâ atdodama<br />
manta vai atlîdzinâma tâs vçrtîba pilsoòiem, kuru administratîvâ izsûtîðana no<br />
<strong>Latvijas</strong> PSR atzîta par nepamatotu”. 1992. gada 26. maijâ <strong>Latvijas</strong> Republikas<br />
Ministru Padome apstiprinâja nolikumu “Par kârtîbu, kâdâ atdodama manta vai<br />
atlîdzinâma tâs vçrtîba personâm, kuru administratîvâ izsûtîðana no <strong>Latvijas</strong><br />
PSR atzîta par nepamatotu”. 1995. gada 2. novembrî pieòemtais likums “Par<br />
valsts pensijâm” un tâ papildinâjumi noteica, ka valsts pensija pieðíirama<br />
personâm, kuras strâdâjuðas lauku saimniecîbâ no 15 gadu vecuma. Saskaòâ ar<br />
ðiem normatîvajiem dokumentiem pilsoòiem bija nepiecieðamas arhîva izziòas<br />
îpaðumtiesîbu pamatojumam, kompensâciju saòemðanai sakarâ ar represijâm,<br />
darba stâþa lauku saimniecîbâ apliecinâðanai. Ja lîdz tam arhîvi Latvijâ vairâk<br />
interesçja pagâtnes pçtniekus vai cilvçkus, kuriem bija problçmas ar darba gadu<br />
pierâdîðanu, tad tagad palielinâjâs sociâltiesiska rakstura pieprasîjumu skaits<br />
un tie kïuva daudzveidîgâki. Zonâlie valsts arhîvi, sniedzot uz tiem atbildes,<br />
izmanto daudzus daþâdus dokumentus, kas veidojuðies pçc 1945. gada.<br />
Padomju varas gados, pçtot <strong>Latvijas</strong> agrâro vçsturi pçc Otrâ pasaules kara,<br />
galvenokârt strâdâja ar dokumentiem, kuri pierâdîja sociâlistiskâs lauksaimniecîbas<br />
augðupeju. Politisku motîvu dçï pçtnieki lîdz 1990. gadam<br />
nepievçrsâs jautâjumiem, kas saistîti ar pçckara lielâkajâm masveida represijâm –<br />
* Raksta pamatâ ir maìistra darbs, kas tika aizstâvçts <strong>Latvijas</strong> Universitâtes Vçstures un<br />
filozofijas fakultâtç 1999. gada. Tâ zinâtniskâ vadîtâja – Dr. hist. Ilga Kreituse. Pilnîbâ ar<br />
darbu var iepazîties <strong>Latvijas</strong> Universitâtes Vçstures un filozofijas fakultâtç, <strong>Latvijas</strong> <strong>Valsts</strong><br />
arhîvu ìenerâldirekcijas Informâcijas sektorâ un Ventspils zonâlajâ valsts arhîvâ.
18<br />
Dinâra Ârnesta<br />
1949. gada 25. marta notikumiem, maz uzmanîbas veltîts arî pçtîjumiem par<br />
zemniecîbu laikâ no 1945. lîdz 1949. gadam. Ðo tçmu izpçte kïuva iespçjama<br />
80. gadu beigâs, bet reâli pçc 1990. gada 4. maija. Ðobrîd ir aizsâkta pçckara<br />
lauksaimniecîbas nodokïu politikas apzinâðana, bet nav pçtîjumu par ðî laika<br />
sociâliem un ekonomiskiem procesiem individuâlajâs zemnieku saimniecîbâs.<br />
Îpaða nozîme ir avotu bâzei – <strong>Latvijas</strong> zonâlajos valsts arhîvos tâ saglabâjusies<br />
pietiekami plaða un ïauj iedziïinâties ðâdâs problçmâs.<br />
Lai novçrtçtu zonâlajos valsts arhîvos uzkrâto dokumentu ziòu patiesumu<br />
un arhîvu fondu iespçjas, bija nepiecieðams zinâtniski izvçrtçt ðos vçstures avotus.<br />
Zonâlajos valsts arhîvos îpaði plaði izmantots viens no tiem – saimniecîbu<br />
uzskaites grâmatas. Tâs kâ statistisks mâjsaimniecîbas uzskaites dokuments<br />
sniedz visai daudzveidîgu katras lauku saimniecîbas raksturojumu: dots<br />
iedzîvotâju uzskaitîjums – viòu vecums, izglîtîba, tautîba, nodarboðanâs, un darba<br />
vieta, kâ arî saimniecîbas ekonomiskais stâvoklis – çkas, lauksaimniecîbas<br />
inventârs, izmantotâ zemes platîba un saimniecîbâ esoðo lopu uzskaitîjums.<br />
Raksta mçríis ir parâdît iespçjas izmantot saimniecîbas uzskaites grâmatu<br />
kâ vçstures avotu, pçtot jautâjumus, kas saistîti ar zemnieku saimniecîbu stâvokli<br />
pçckara periodâ un iekïauðanu kolektîvajâs saimniecîbâs – kolhozos, tâdçï risinâti<br />
ðâdi jautâjumi: 1) noskaidrots saimniecîbu grâmatu ievieðanas process un mçríis;<br />
2) izvçrtçts lauku saimniecîbâs notiekoðo ekonomisko procesu atspoguïojums<br />
saimniecîbu uzskaites grâmatâs; 3) parâdîta saimniecîbu uzskaites grâmatâs uzkrâtâ<br />
informâcija par padomju varas represîvo politiku laukos pçckara periodâ. Izdarîti<br />
secinâjumi par ðî avota vçrtîbu un vietu agrârâs vçstures jautâjumu izpçtç.<br />
***<br />
No kâdreizçjo Ventspils apriòía 14 pagastu saimniecîbas grâmatâm Ventspils<br />
zonâlâ valsts arhîvâ valsts glabâðanâ atrodas 12 pagastu saimniecîbas grâmatas.<br />
<strong>Valsts</strong> glabâðanâ nav nonâkuðas kâdreizçjo 12 ciemu (pavisam bija<br />
39 ciemi)1945. un 1946. gada saimniecîbu uzskaites grâmatas. Arhîvâ vispâr<br />
nav materiâlu par Çdoles pagastu un Ziru (Dziru) pagastu. Kopumâ arhîvâ atrodas<br />
253 ðâ perioda saimniecîbas uzskaites grâmatas.<br />
Arhîvâ ir uzkrâtas visu Ventspils apriòía pagastu, izòemot jau minçto Çdoles<br />
un Ziru pagastu, saimniecîbu uzskaites grâmatas, kurâs ir rodamas ziòas par<br />
laikposmu no 1947. lîdz 1949. gadam. <strong>Valsts</strong> glabâðanâ no 39 ciemu ðo gadu<br />
saimniecîbas grâmatâm atrodas 32 ciemu grâmatas. Arhîvâ kopskaitâ ir 792 ðâ<br />
perioda saimniecîbas grâmatas. Vidçji katrâ saimniecîbu uzskaites grâmatâ ir<br />
ziòas par 26 saimniecîbâm.<br />
1945.–1947. gada saimniecîbu uzskaites grâmatas ir vienîgais ziòu avots par<br />
ikgadçjâm mâjlopu un sçjumu statistiskâs uzskaites kampaòâm. Kopð 1948. gada<br />
ðîs statistiskâs ziòas tika savâktas arî neatkarîgi no ierakstiem saimniecîbu<br />
grâmatâs, tâdçï 1948. un 1949. gada uzskaites grâmatu datus iespçjams<br />
salîdzinât ar ziòâm, kas uzkrâtas <strong>Valsts</strong> statistikas Ventspils nodaïas fondâ.
Saimniecîbu uzskaites grâmatas – vçstures avots 19<br />
1. att. Ventspils apriòía saimniecîbu uzskaites grâmatas lapa.<br />
Saimniecîbu uzskaites grâmatu formas ir iespiestas latvieðu valodâ un arî<br />
aizpildîtas latvieðu valodâ. Ieraksti veikti ar íîmisko zîmuli vai tintes spalvu. Lielâkâ<br />
daïa ierakstu ir salasâmi. Grûtîbas rodas tad, ja ir svîtrojumi un citâdi (dzçsti<br />
ieraksti, ielîmçti papildinâjumi) labojumi. Ïoti bieþi saimniecîbu uzskaites grâmatâs<br />
pâri visai saimniecîbas uzskaites lapai ir svîtra un ieraksts “anulçts”. Ilggadîgâ<br />
praktiskâ darba pieredze, strâdâjot ar saimniecîbu uzskaites grâmatâm, pierâdîjusi,<br />
ka ðâda atzîme nenozîmç ieraksta kïûdu, bet gan to, ka saimniecîba pârvietojusies<br />
prom no ciema. Ja ieraksts ir 1947.–1949. gada grâmatâs, tad tam var bût vçl cita<br />
nozîme – saimniecîba iestâjusies kolhozâ, pârvietota vai tâs îpaðnieki izsûtîti.<br />
Bieþi svîtrojumi ir iedaïâ “ìimenes galva”, lielâkoties 1945. un 1946. gada<br />
grâmatâs, kad grâmatas aizpildîtâjs par tâdu norâdîjis vîru. Tad konstatçts, ka<br />
ðis cilvçks atrodas prombûtnç (par to liecina ieraksti ailç par promesoðiem<br />
iedzîvotâjiem – “vâcu armijâ”, “armijâ”, “apc.” u.c.) un saimniecîbas faktiskâ<br />
vadîtâja ir sieva vai arî kâds no pieauguðajiem bçrniem. Tâpat svîtrojumi bieþi<br />
izdarîti iedaïâ “zemes izmantoðanas veidi”, jo daïâ saimniecîbu bieþi mainîjâs<br />
zemes platîba. Ðis jautâjums sîkâk aplûkots tâlâk.<br />
Saimniecîbu grâmatâs nav lietoti jçdzieni – îpaðums, îpaðnieks. Saimniecîbai<br />
reìistrçjot çkas – dzîvojamâs un saimniecîbas, nav norâdîts pamatojums (to
20<br />
Dinâra Ârnesta<br />
neparedzçja uzskaites forma). Tâdçï pret ðo iedaïu jâizturas kritiski. Çkas var<br />
bût saimniecîbas îpaðums pçc situâcijas 1940. gada jûnijâ. Tâpat tâs var bût çkas,<br />
kuras ìimene ir nomâjusi lîdz 1940. gada 1. jûnijam, bet no 1945. gada<br />
uzskaitîtas kâ saimniecîbai piederoðas (bez dokumentâla apliecinâjuma).<br />
1945. gada 23. janvârî <strong>Latvijas</strong> PSR Tautas Komisâru Padome un <strong>Latvijas</strong><br />
Komunistiskâs partijas Centrâlâ komiteja pieòçma lçmumu “Par bezîpaðnieku<br />
saimniecîbu izmantoðanas kârtîbu”, 1 saskaòâ ar kuru par bezîpaðnieka atzîtâs<br />
saimniecîbas varçja nodot îpaðumâ zemnieku saimniecîbâm, bet nebija pieïaujams<br />
“nodot un noformçt bezîpaðnieku saimniecîbas budþiem vai personâm, kuras<br />
dabûjuðas zemi fiktîvas sadalîðanas ceïâ vai nodevuðas savas agrâkâs saimniecîbas<br />
citâm personâm”. 2 Lîdz 1947. gada 1. oktobrim apriòía finansu iestâdçm bija<br />
jâiekasç no saimniecîbâm tâm nodotâ sîkâ saimniecîbas inventâra un mçbeïu<br />
vçrtîba saskaòâ ar vçrtçðanas aktu. 3 Çkas varçja saòemt kopâ ar iedalîto zemes<br />
gabalu 1945. un 1946. gada zemes reformas rezultâtâ. Tâdos gadîjumos tika<br />
pieòemts zemes komisijas lçmums un arî pagasta izpildkomitejas lçmums. 1947.–<br />
1949. gada uzskaiti ietekmçja <strong>Latvijas</strong> PSR Ministru Padomes lçmums “Par<br />
budþu pârvietoðanas lietu izmeklçðanas kârtîbu”. 4 Ja zemnieka saimniecîba nebija<br />
iestâjusies kolhozâ, tad, izmantojot motivâciju, ka ðîs saimniecîbas zeme traucç<br />
vienlaidus kolhoza teritorijas veidoðanos, ìimenei pagasta teritorijâ, parasti tâs<br />
nomalç, ierâdîja citu çku dzîvoðanai un zemi citâ vietâ (saimniecîbu grâmatâs<br />
tad ir ieraksts – “pârvietoti”, “uz citu mâju” vai nosvîtrots iepriekðçjais<br />
saimniecîbas nosaukums, ierakstîts jaunais un veikti citi labojumi – zemes platîbâ,<br />
çku uzskaitîjumâ). Dzîvojamo çku uzbûvçðanas gadi norâdîti visai neprecîzi,<br />
katrâ ieraksta posmâ tie visai bieþi atðíiras. Tâdçï tikai pçc ðî râdîtâja analizçt,<br />
vai saimniecîba pastâvçjusi jau lîdz 1940. gadam, vai veidojusies 1945. gadâ,<br />
vien nevar. Ziòas ir nepiecieðams pârbaudît pçc <strong>Latvijas</strong> <strong>Valsts</strong> vçstures arhîvâ<br />
esoðajiem dokumentiem un zonâlâ valsts arhîva pagastu izpildkomiteju fondos<br />
kopð 1945. gada esoðajiem dokumentiem – pagastu zemes komisiju,<br />
izpildkomiteju sçþu protokoliem, mantas atsavinâðanas aktiem.<br />
Ieraksti, kas fiksç saimniecîbâ dzîvojoðo cilvçku nodarboðanos un darbavietu,<br />
par ìimenes galvu ir korekti, bet par sievu (vîru), saimniecîbâ dzîvojoðajiem<br />
bçrniem un citiem ìimenes locekïiem tie ir neprecîzi un nepilnîgi, piemçram,<br />
zemnieku saimniecîbâ sievai norâdîts – “mâjsaimniecîbâ”; darbspçjîgajiem bçrniem<br />
(saskaòâ ar instrukciju – lauksaimniecîbâ no 16 gadiem) – “vecâku apgâdîbâ”.<br />
Analizçjot iedaïu “tautîba”, var secinât, ka iedzîvotâju sastâvs 1945.–1949. gadâ<br />
laukos bijis ïoti viendabîgs – latvieði. 1945. un 1946. gadâ piekrastes ciemos<br />
Dundagas un Ances pagastâ bija 107 cilvçki, kuri norâda tautîbu – lîbietis. 1947.–<br />
1949. gada ieraksti liecina, ka neliels skaits lauku iedzîvotâju norâda tautîbu –<br />
krievs, bet vairâk neviens nenorâda jeb netiek reìistrçta tautîba – lîbietis.<br />
Pavirði aizpildîta, bet bieþâk vispâr nav aizpildîta 1947.–1949. gada formâs<br />
ieviestâ aile par mâcîbu iestâdçm, kurâs mâcâs saimniecîbâ uzskaitîtie bçrni<br />
(ziòas bija jânorâda pa mâcîbu gadiem).
1945. un 1946. gadâ saimniecîbâ dzîvojoðajiem pieauguðajiem tika norâdîts,<br />
cik klaðu vai kâda lîmeòa (pamatskola, komercskola, vidusskola u. tml.) izglîtîbu<br />
viòi ir ieguvuði. Saskaòâ ar instrukcijas noteikumiem 1947.–1949. gadâ norâdîja<br />
tikai lasît un rakstît prasmi. Lîdz ar to informâcija saðaurinâjâs.<br />
Pamatojoties uz skaitlisko materiâlu, kas iegûts, summçjot informâciju pçc<br />
1945. un 1946. gada saimniecîbu uzskaites grâmatâm un 1947.–1949. gada<br />
saimniecîbu uzskaites grâmatâm, veidotas vairâkas pârskata tabulas, kas raksturo<br />
ekonomiskos jautâjumus Ventspils apriòíî.<br />
Iedzîvotâju skaitîðanas<br />
laiks<br />
Iedzîvotâju skaits Ventspils apriòíî 1945. gada 1. jûnijâ<br />
(salîdzinâjumâ ar 1939. gada skaitîðanas datiem) 5<br />
Apriòía iedzîvotâju skaits<br />
kopskaits pilsçtu lauku<br />
1. tabula<br />
1939. gads 34 286 601 (1,8%) 33 685 (98,2%)<br />
1945. gada 1. jûnijâ 37 978 682 (1,8%)<br />
No tabulas redzams, ka iedzîvotâju skaits 1945. gadâ salîdzinâjumâ ar<br />
1939. gadu apriòíî ir palielinâjies, taèu saimniecîbu uzskaites grâmatas bez<br />
papildu avotu izpçtes nedod iespçju pilnîbâ izprast cçloòus. Daïçji to var skaidrot<br />
ar saimniecîbâs uzskaitîto pagaidu iedzîvotâju skaita palielinâðanos 1944. gada<br />
nogalç–1945. gada sâkumâ sakarâ ar bçgïu pieplûdumu.<br />
Analizçjot sîkâk lauku iedzîvotâju skaitu, izmantots vienreizçjais (uz<br />
1945. gada 1. jûniju) statistiskais pârskats, salîdzinâjumam modelçjot tâdu paðu<br />
tabulu pçc 1947. gadâ iekârtotajâm saimniecîbu grâmatâm.<br />
kopâ<br />
lîdz<br />
14 g. v.<br />
Saimniecîbu uzskaites grâmatas – vçstures avots 21<br />
Lauku iedzîvotâju sadalîjums pçc dzimuma un vecuma<br />
Ventspils apriòíî pçc kara (1945. gada 1. jûlijâ) 6<br />
Lauku iedzîvotâji<br />
(kopskaitâ 37 296)<br />
vîrieði sievietes<br />
14–15<br />
g. v.<br />
16–55<br />
g. v.<br />
vecâki<br />
par 55 g.<br />
37 296 (98,2%)<br />
2. tabula<br />
15 760 3645 307 8019 3789 21 836 4247 405 11 712 5172<br />
Tabulâ norâdîtie intervâli saglabâti atbilstoði tâlaika uzskaites modelim –<br />
darbspçjîgie vîrieði (16–55 gadus veci) un darbspçjîgâs sievietes (16–50 gadu<br />
vecas). Skaitïi liecina, ka, neraugoties uz daþâdo intervâlu (vîrieðiem lielâku)<br />
kopâ<br />
lîdz 14<br />
g. v.<br />
14–15<br />
g. v.<br />
16–50<br />
g. v.<br />
vecâkas<br />
par 50 g.
22<br />
darbspçjîgo iedzîvotâju grupâ, lielâks ir darbspçjîgo sievieðu skaits. No visiem<br />
apriòía iedzîvotâjiem 52,95 % ir darbspçjîgie iedzîvotâji (21,50 % vîrieðu, 31,45 %<br />
sievieðu).<br />
3. tabula<br />
kopâ<br />
Lauku iedzîvotâju sadalîjums pçc dzimuma un vecuma<br />
Ventspils apriòíî pçc 1947. gada 1. janvârî lîdz 10. janvârim<br />
iekârtotajâm saimniecîbu uzskaites grâmatâm<br />
lîdz<br />
14 g. v.<br />
Lauku iedzîvotâji<br />
(kopskaitâ 30 763)<br />
vîrieði sievietes<br />
14–15<br />
g. v.<br />
16–55<br />
g. v.<br />
Dinâra Ârnesta<br />
vecâki<br />
par 55 g.<br />
13 699 3619 492 6766 2822 17 064 3733 489 7703 5355<br />
Salîdzinot 2. un 3. tabulu, redzams, ka iedzîvotâju skaits apriòíî samazinâjies.<br />
Jârçíinâs ar faktu, ka 3. tabulâ uzskaites grâmatu trûkuma dçï nav iekïautas<br />
ziòas par diviem pagastiem. Taèu ieraksti esoðajâs saimniecîbu uzskaites<br />
grâmatâs liecina, ka ir vairâki cçloòi, kuru dçï iedzîvotâju skaits lauku teritorijâ<br />
apriòíî patiesi varçja samazinâties: 1) iedzîvotâju mirstîba; 2) migrâcija uz citiem<br />
apriòíiem, uz pilsçtâm, galvenokârt uz Ventspili; 3) represijas pret lauku iedzîvotâjiem,<br />
kas sâkâs jau no 1945. gada. Aresti 1945. gada maijâ–jûnijâ galvenokârt<br />
bija vçrsti pret vîrieðiem – pçc nodarboðanâs meþsargiem, dzelzceïa strâdniekiem,<br />
kurus vainoja sadarbîbâ ar vâcu okupâcijas reþîmu un nosûtîja uz filtrâcijas<br />
nometnçm (saimniecîbu grâmatâs ir ieraksti – “uz dokumentu pârbaudi”,<br />
“arestçts”). 1946. un 1947. gadâ notika turîgâko lauku saimniecîbu ìimenes<br />
galvu aresti ar motivâciju – “bijis aizsargs”, “vâcieðu atbalstîtâjs”, “policists”,<br />
“pagasta vecâkais”, “brîvprâtîgs vâcu armijâ”; 4) 1948. gadâ notika aresti par<br />
nodokïu nenomaksâðanu; 5) prom devâs uz laiku lauku saimniecîbâs dzîvojuðie<br />
(bçgïu gaitâs tur nonâkuðie) iedzîvotâji. Tâdçjâdi var skaidrot sievieðu kopskaita<br />
strauju samazinâðanos.<br />
1945. gadâ darbspçjîgo vîrieðu un sievieðu kopskaits ir 52 % no iedzîvotâju<br />
kopskaita, 1947. gadâ – tikai 47 % no iedzîvotâju kopskaita. Joprojâm<br />
darbspçjîgo sievieðu skaits ir lielâks par darbspçjîgo vîrieðu skaitu. Palielinâjies<br />
bçrnu skaits vecumâ lîdz 14 gadiem. Bet, kâ râda abas tabulas, meiteòu ir<br />
vairâk nekâ zçnu.<br />
4. tabulâ sniegtâs ziòas liecina, ka 1945. un 1946. gadâ 88,2 % no visâm<br />
uzskaitîtajâm lauku saimniecîbâm ir zemnieku saimniecîbas. Pçc skaita otro<br />
grupu veido kategorija – pârçjie iedzîvotâji (7 %), bet ðâdu rezultâtu ïoti ietekmçjis<br />
Dundagas pagasta uzskaites cipars, jo salîdzinâjumâ ar strâdnieku un kalpotâju<br />
saimniecîbu skaitu ïoti liels ir pârçjo iedzîvotâju grupas saimniecîbu skaits.<br />
kopâ<br />
lîdz 14<br />
g. v.<br />
14–15<br />
g. v.<br />
16–50<br />
g. v.<br />
vecâkas<br />
par 50 g.
Pagasts<br />
Ances<br />
Dundagas<br />
Piltenes<br />
Popes<br />
Puzes<br />
Ugâles<br />
Usmas<br />
Uþavas<br />
Ventas<br />
Vârves<br />
Zûru<br />
Zlçku<br />
Kopâ apriòíî*<br />
Saimniecîbu sadalîjums kategorijâs 1945. un 1946. gadâ<br />
pçc saimniecîbu uzskaites grâmatu ierakstiem<br />
Saimniecîbu<br />
kopskaits<br />
Zemnieku<br />
saimniecîbas<br />
4. tabula<br />
Strâdnieku un Pârçjo iedzîvotâju<br />
kalpotâju saimniecîbas saiminiecîbas<br />
731 651 30 5 0<br />
1726<br />
226<br />
334<br />
415<br />
343<br />
146<br />
452<br />
728<br />
277<br />
350<br />
200<br />
* Bez Çdoles un Ziru pagastiem<br />
Saimniecîbu uzskaites grâmatas – vçstures avots 23<br />
1429<br />
202<br />
122<br />
392<br />
430<br />
293<br />
320<br />
250<br />
321<br />
188<br />
632<br />
Arî Ances pagastâ vçrojama ðâda tendence. Analizçjot sîkâk pçc saimniecîbu<br />
uzskaites grâmatâm iegûtos skaitïus, redzams, ka uzskaites veicçji saimniecîbas<br />
kategorijas noteikðanai izvçlçjuðies daþâdus kritçrijus. Daïai saimniecîbu<br />
uzskaites grâmatu iekârtotâji kategoriju noteikuði pçc tâ, kur strâdâjis ìimenes<br />
galva. Ja viòð bijis strâdnieks maðînu un traktoru stacijâ, ceïu remontdarbos, uz<br />
dzelzceïa vai meþsaimniecîbâ, tad saimniecîba iekïauta strâdnieku kategorijâ.<br />
Ja ìimenes galva bijis pagasta darbinieks, izglîtîbas, kultûras, medicînas darbinieks,<br />
meþsargs, tad saimniecîba iekïauta kalpotâju grupâ. Ja ìimenes galva bijis<br />
pensionçts, darba nespçjîgs, tad saimniecîba iedalîta pârçjo iedzîvotâju kategorijâ.<br />
Daïa uzskaites veicçju arî meþsargu saimniecîbas iedalîjuði strâdnieku<br />
kategorijâ. Sareþìîta situâcija veidojusies piekrastes ciemos, kur ìimenes galva<br />
par nodarboðanos norâdîjis zvejniecîbu. Vairums skaitîtâju ðîs saimniecîbas<br />
grupçjuði pie zemnieku saimniecîbâm, bet daïâ ciemu ðîs saimniecîbas uzskaitîtas<br />
gan kâ pârçjo iedzîvotâju, gan kâ strâdnieku saimniecîbas (îpaði tajos gadîjumos,<br />
ja saimniecîbai bijis neliels zemes daudzums).<br />
Lauku amatnieku saimniecîbas iekïuvuðas gan zemnieku saimniecîbu, gan<br />
strâdnieku un kalpotâju saimniecîbu kategorijâs, lai gan instrukcijâ bija noteikts,<br />
ka tâs jâieskaita pârçjo iedzîvotâju kategorijâ. Savukârt citi skaitîtâji par kritçriju<br />
izvçlçjuðies zemes lielumu. Ja saimniecîbai lietoðanâ zeme lîdz 2 ha, tad tâ<br />
uzskaitîta kâ strâdnieku saimniecîba.<br />
1947.–1949. gadâ lauku saimniecîbu uzskaites veicçji grupçjuði saimniecîbas<br />
ðâdâs kategorijâs: 1) individuâlo zemnieku saimniecîbas; 2) kolhoznieku<br />
saimniecîbas; 3) kalpotâju un strâdnieku saimniecîbas un pârçjo iedzîvotâju<br />
saimniecîbas.<br />
40<br />
18<br />
6<br />
14<br />
40<br />
14<br />
17<br />
60<br />
18<br />
19<br />
7<br />
257<br />
6<br />
9<br />
10<br />
10<br />
7<br />
5<br />
36<br />
9<br />
11<br />
5<br />
5928 (100%) 5230 (88,2%) 283 (4,8%) 415 (7%)
24<br />
Galvenais kritçrijs saimniecîbu grupçðanâ bijis ìimenes galvas norâdîtais<br />
nodarboðanâs veids. Lai analizçtu saimniecîbu iedalîjumu kategorijâs 1947.–<br />
1949. gadâ, jâveido pârskata tabulas par katru gadu ðajâ intervâlâ, jo skaitïi ir<br />
ïoti mainîgi. Lielâ materiâla apjoma dçï par 1947. gadu saimniecîbas pçc uzskaites<br />
grâmatâm saskaitîtas summâri. Jâòem vçrâ arî apstâklis, ka atseviðíu ciemu<br />
saimniecîbu uzskaites grâmatas nav nodotas valsts glabâðanâ. Pçc esoðâs<br />
informâcijas intervâla sâkumâ 1947. gadâ apriòíî (bez Çdoles un Ziru pagastiem)<br />
ir 10 543 lauku saimniecîbas, no tâm 6693 (63,4 %) – zemnieku saimniecîbas.<br />
5. tabula<br />
Pagasts<br />
Ances<br />
Dundagas<br />
Piltenes<br />
Popes<br />
Puzes<br />
Ugâles<br />
Usmas<br />
Uþavas<br />
Ventas<br />
Vârves<br />
Zûru<br />
Zlçku<br />
Kopâ apriòíî*<br />
Pârskats par saimniecîbu iedalîjumu kategorijâs 1949. gadâ<br />
Saimniecîbu<br />
kopskaits<br />
779<br />
2863<br />
336<br />
627<br />
662<br />
827<br />
275<br />
637<br />
259<br />
942<br />
678<br />
416<br />
* Bez Çdoles un Ziru pagastiem<br />
Dinâra Ârnesta<br />
Individuâlo<br />
zemnieku<br />
saimniecîbas<br />
515<br />
1648<br />
249<br />
339<br />
340<br />
259<br />
133<br />
360<br />
135<br />
675<br />
270<br />
186<br />
Kolhoznieku<br />
saimniecîbas<br />
29<br />
64<br />
–<br />
29<br />
60<br />
85<br />
–<br />
87<br />
54<br />
26<br />
118<br />
25<br />
Kalpotâju un<br />
strâdnieku<br />
saimniecîbas<br />
Skaitliskais materiâls parâda lauku saimniecîbu skaita gandrîz dubultoðanos<br />
1947.–1949. gadâ salîdzinâjumâ ar 1945. un 1946. gadu. Tam bija vairâki cçloòi:<br />
1) pabeigta 1945. un 1946. gada zemes reforma; 2) notika fiktîva saimniecîbu<br />
sadalîðanâs; 3) 1947.–1949. gadâ rûpîgâk strâdâjuði saimniecîbu grâmatu<br />
iekârtotâji, saskaòâ ar instrukciju cenðoties fiksçt visas pagasta teritorijâ<br />
ietilpstoðâs apdzîvotâs vietas – mâjas, stacijas, ceïu sargu bûdas, strâdnieku<br />
kazarmas, meþsargu mâjas, skolas, dzirnavas un arî citas savrup izbûvçtâs çkas.<br />
Salîdzinot ar ðâ perioda sâkuma skaitïiem 1947. gadâ, redzams, ka kopçjais<br />
lauku saimniecîbu skaits samazinâjies par 1242, to skaitâ zemnieku<br />
saimniecîbu – par 1583. Ðo izmaiòu cçloòi, kurus var konstatçt pçc saimniecîbu<br />
uzskaites grâmatâm, bija: 1) zeme piekrastes ciemos tâs apsaimniekotâjiem –<br />
zvejniekiem un zemniekiem – tika atòemta, iedalot to padomju karaspçkam<br />
pierobeþas aizliegtâs zonas veidoðanai (grâmatâs ieraksti – “zeme karaspçkam”,<br />
“armijas daïai”); 2) 1949. gada 25. marta izsûtîðana (ieraksti grâmatâs – “izvesti”,<br />
“izsûtîti”, “izvesti 1949. g. 25. martâ”, “izbraukuði uz S.P.S.R. 1949. g. 25. martâ”),<br />
117<br />
776<br />
70<br />
196<br />
205<br />
319<br />
110<br />
153<br />
53<br />
170<br />
216<br />
149<br />
9301(100%) 5110 (54,9%) 577 (6,2%) 2534 (27,3%)<br />
Pârçjo<br />
iedzîvotâju<br />
saimniecîbas<br />
117<br />
375<br />
17<br />
63<br />
57<br />
164<br />
32<br />
37<br />
17<br />
71<br />
74<br />
56<br />
1080 (11,6%)
Saimniecîbu uzskaites grâmatas – vçstures avots 25<br />
3) zemnieku saimniecîbu iestâðanâs kolhozâ un ieskaitîðana kolhoznieku<br />
saimniecîbu kategorijâ. Saimniecîbu uzskaites grâmatâs ir konstatçjams<br />
sâkotnçjais kolhoznieku skaits. Pçc 1949. gada 25. marta tas mainîjâs, nemitîgi<br />
palielinoties. Kolhozniekus vairs neuzskaitîja jau esoðajâs saimniecîbu grâmatâs,<br />
bet iekârtoja speciâlas kolhoznieku uzskaites grâmatas, tâdçï visas pârmaiòas,<br />
saimniecîbâm pârejot kolhoznieku saimniecîbu kategorijâ, saimniecîbu uzskaites<br />
grâmatâs neparâdâs; 4) pastiprinâta saimniecîbu pârieðana strâdnieku kategorijâ,<br />
jo ìimenes galva mçdza pâriet darbâ uz meþrûpniecisko saimniecîbu (MRS).<br />
Tomçr joprojâm pârsvaru saglabâja individuâlâs zemnieku saimniecîbas (54,9 %).<br />
Izmantojot ðo saimniecîbu uzskaites grâmatu sniegto informâciju, vajadzçtu<br />
izturçties kritiski, jo uzskaitîtâjiem nebija precîzas metodoloìiskas skaidrîbas<br />
saimniecîbu grupçðanâ pa kategorijâm. Ne apriòía, ne pagastu darbiniekiem îsti<br />
nebija priekðstata par lauku saimniecîbu sociâlo struktûru. To var izzinât no<br />
saimniecîbu uzskaites grâmatâm, taèu nepiecieðama papildu izpçte, salîdzinot<br />
norâdîto kategoriju ar saimniecîbas pârçjiem râdîtâjiem – zemes lielumu,<br />
saimniecîbâ dzîvojoðo cilvçku nodarboðanos, norâdîto darba vietu, darba zirgu<br />
skaitu, lauksaimniecîbas inventâra daudzumu.<br />
Pievçrðoties zemnieku saimniecîbai kâ galvenajai raþojoðajai vienîbai laukos,<br />
viens no svarîgâkajiem kritçrijiem tâs novçrtçjumâ ir saimniecîbas zemes lielums<br />
un sadalîjums. Saimniecîbas uzskaites grâmatâs aile “zemes lielums” 1945. gadâ<br />
tika aizpildîta, pamatojoties uz ìimenes galvas mutisku izteikumu, un vçlâk<br />
precizçta pçc pagasta zemes komisijas lçmumiem. Ðie ieraksti grâmatâs bieþi<br />
laboti. Tikai retu reizi izdarîtajiem labojumiem ir atruna un paraksts. Jâòem<br />
vçrâ arî vairâki toreizçjâs varas lçmumi, kuri ietekmçja zemniekus, uzrâdot<br />
savas saimniecîbas zemes platîbu. 1947. gada 27. augusta <strong>Latvijas</strong> PSR Ministru<br />
Padomes lçmuma Nr. 761 “Par budþu saimniecîbas pazîmçm un kâdâ kârtîbâ<br />
tâm uzliekami nodokïi” 7 2. punktâ noteikts “budþu saimniecîbâm pieskaitît arî<br />
tâs saimniecîbas, kas <strong>Latvijas</strong> PSR teritorijas okupâcijas laikâ paòçma sev atpakaï<br />
zemi vai mantu, kas tâm bija nacionalizçta 1940. un 1941. gada zemes reformâ<br />
un atkal atsavinâta zemes reformâ pçc <strong>Latvijas</strong> PSR teritorijas atbrîvoðanas no<br />
vâcu okupâcijas, kâ arî vâcu faðistisko okupantu aktîvo atbalstîtâju saimniecîbas”. 8<br />
Ðajâ paðâ datumâ <strong>Latvijas</strong> PSR Ministru Padome pieòçma lçmumu Nr. 760 “Par<br />
nodokïu uzlikðanu <strong>Latvijas</strong> PSR zemniekiem”. 9 Ðis lçmums papildinâja esoðo<br />
likumu par lauksaimniecîbas nodokli, nosakot ienâkumu no laukkopîbas un<br />
sakòkopîbas aprçíinâðanu nevis pçc lauksaimniecîbas kultûru sçjumiem, bet<br />
pçc aramzemes platîbas saimniecîbâ. Saskaòâ ar ðo lçmumu bija atïauts atbrîvot<br />
no nodokïa uzarto plçsumu divus gadus pçc tâ apsçðanas, bet lîdumus un nederîgo<br />
zemi, kur veikti meliorâcijas darbi uz zemes lietotâja rçíina, trîs gadu laikâ pçc<br />
to apsçðanas. 1947. gada 31. decembrî tika pieòemti divi <strong>Latvijas</strong> PSR Ministru<br />
Padomes lçmumi. Pirmais no tiem lçmums Nr. 1237 “Par <strong>Latvijas</strong> PSR zemnieku<br />
saimniecîbu obligâtâm gaïas piegâdçm valstij” noteica, ka obligâtâs gaïas piegâdes<br />
valstij jâaprçíina no viòu lietoðanâ esoðâs zemes kopplatîbas pçc ðâdas gada
26<br />
Dinâra Ârnesta<br />
normas: 6,5 kg gaïas dzîvsvarâ no katra hektâra, bet ne mazâk kâ 45 kg no<br />
saimniecîbas. 10 Otrais lçmums Nr. 1238 “Par <strong>Latvijas</strong> PSR zemnieku saimniecîbu<br />
obligâtajâm piena piegâdçm valstij” noteica, ka “obligâtâs piena piegâdes valstij<br />
aprçíinâmas no viòu lietojamâs zemes kopplatîbas pçc ðâdâm normâm:<br />
a) zemnieku saimniecîbâm, kuru lietojamâ zemes kopplatîba ir no 1 lîdz 5 ha, –<br />
310 kg no saimniecîbas, b) zemnieku saimniecîbâm, kuru lietojamâ zemes<br />
kopplatîba pârsniedz 5 ha, – 70 kg no katra derîgâs zemes ha.” 11 Atviegloti<br />
noteikumi bija tiem zemniekiem, kam piederçja viena govs, bet arî tad par kritçriju<br />
kalpoja saimniecîbas zemes lielums. Abos 1947. gada 31. decembra lçmumos<br />
minçts, ka zemes platîbâ nav ieskaitâmi smiltâji, meþi, ceïi, purvi, ûdens un<br />
apbûvçtâs platîbas. Tas izskaidro faktu, ka 1947.–1949. gadâ saimniecîbu<br />
uzskaites grâmatâs parâdâs daudzi labojumi, uzrâdot mazâkas aramzemes platîbas<br />
nekâ iepriekðçjâ periodâ, un zemes sadalîjuma ailç parâdâs papildu ieraksti par<br />
lauksaimniecîbâ neizmantojamo zemi – purvâji, ceïi, meþs, krûmi, ûdeòi u.tml.<br />
Atbrîvot no lauksaimniecîbas nodokïa uz vienu gadu varçja agrâko bezzemnieku<br />
saimniecîbas, kas bija zemi saòçmuðas 1946. un 1947. gadâ, kâ arî saimniecîbas,<br />
kurâm pieðíîra papildu piegriezumus, bet agrâk to lielums nepârsniedza 5 ha. 12<br />
Ðo jautâjumu padziïinâti pçtot, iespçjams izmantot arhîva fondos esoðos pagastu<br />
zemes komisiju dokumentus, lai ziòas salîdzinâtu un precizçtu. Saimniecîbu<br />
uzskaites grâmatâs norâdîja: 1) kopçjo zemes platîbu (tajâ skaitâ zemi zem<br />
pagalmiem un bûvçm (atseviðíi zem dzîvojamâm çkâm), sakòu dârziem, pïavâm,<br />
ganîbâm); 2) iekðçjos ceïus, ûdeòus, krûmâjus un purvâjus.<br />
Labojumi raduðies arî tâdçï, ka: 1) ìimenes galva nebija precîzi norâdîjis, ka<br />
daïa saimniecîbas zemes atrodas kaimiòu pagastâ; 2) zemes platîba mainîjâs<br />
1945. gada zemes reformas rezultâtâ (daïai saimniecîbu palielinoties, daïai –<br />
samazinoties); 3) 1944. gada 26. augustâ pieòemtajâ <strong>Latvijas</strong> Komunistiskâs<br />
partijas Centrâlâs komitejas biroja lçmumâ “Par pasâkumiem vâcu okupâcijas<br />
seku likvidçðanai <strong>Latvijas</strong> PSR lauksaimniecîbâ” bija noteikts, ka valsts zemes<br />
fondâ ieskaitâmas zemes, kas pârsniedz 20–30 ha, bet jaunsaimniecîbas jâveido<br />
10–15 ha; 13 4) saskaòâ ar pagastu izpildkomiteju lçmumiem daïa saimniecîbu<br />
1946. gadâ tika atzîtas par kaitnieku saimniecîbâm un tâm samazinâta zemes<br />
platîba uz 5–8 ha. Saimniecîbu grâmatâs tâdos gadîjumos ierakstîts “vîrs leìionâ”,<br />
“brîvprâtîgi vâcu armijâ”, “aizsargs”, “policists”, “vâcu atbalst.”.<br />
Sîkâk vçl atseviðíi bija jânorâda augïu un ogu koku stâdîjumu skaits un<br />
sadalîjums hektâros. Atseviðíâ iedaïâ iekïautas sçjumu platîbas pa kultûru veidiem:<br />
vasarâji, ziemâji, ðíiedras lini, cukurbietes, kartupeïi, saknes, viengadîgie zâlâji,<br />
daudzgadîgie zâlâji. Atseviðíi bija jânorâda papuvç palikusî zemes platîba.<br />
Skaitliskâ materiâla lielâ apjoma dçï pârskats veidots par vienu periodu –<br />
1947.–1949. gadu, kad daþâda rakstura jau minçtâs zemes pârdales bija beiguðâs.<br />
Pçc saimniecîbu uzskaites grâmatâm grupçðanai izvçlçtas 5592 zemnieku<br />
saimniecîbas, par kurâm uzskaites dokumentos ziòas ierakstîtas bez<br />
nesalasâmiem labojumiem vai labojumu nav.
Saimniecîbu uzskaites grâmatas – vçstures avots<br />
2. att. Ventspils zonâlâ valsts arhîva dokumenti par zemnieku saimniecîbâm.<br />
1940. gadu otrâ puse.<br />
27
28 Dinâra Ârnesta<br />
6. tabula<br />
Zemnieku saimniecîbu skaits pçc zemes platîbas lieluma<br />
(bez Ziru un Çdoles pagastiem)<br />
Pagasts > 1 ha 1–5 ha 5–10 ha 10–15 ha 15–20 ha 20–30 ha < 30 ha<br />
Ances<br />
Dundagas<br />
Piltenes<br />
Popes<br />
Puzes<br />
Ugâles<br />
Usmas<br />
Uþavas<br />
Ventas<br />
Vârves<br />
Zûru<br />
Zlçku<br />
Tabulas skaitliskais materiâls apliecina jau esoðo vçsturnieku pamatviedokli,<br />
ka padomju varas realizçtâs politikas rezultâtâ 1947.–1949. gadâ zemnieku<br />
saimniecîbu lietoðanâ galvenokârt bija 5–15 ha liela zemes platîba.<br />
7. tabula<br />
Sçjumu platîbas Ventspils apriòíî<br />
Sçjumi, ha 1941. gads 1947.–1949. gads<br />
Sçjumu kopçjâ platîba<br />
Tajâ skaitâ ziemâji<br />
Tajâ skaitâ vasarâji<br />
– 19 112 99 101 185 –<br />
1 90 465 442 242 424 –<br />
– 1 35 115 63 34 –<br />
– 8 58 78 62 137 –<br />
– 17 55 74 146 124 –<br />
– 14 71 94 63 104 –<br />
1 15 23 35 28 31 –<br />
– 27 113 139 36 130 –<br />
– 47 185 191 132 115 –<br />
1 3 30 66 46 50 –<br />
– 6 15 121 75 177 –<br />
– 4 18 63 56 80 –<br />
39 821 28 495<br />
7 260 4 906<br />
32 561 17 767<br />
Ðie skaitïi liecina, ka salîdzinâjumâ ar pirmskara situâciju sçjumu platîba<br />
bija samazinâjusies par 11 326 ha. Pat, òemot vçrâ faktu, ka nav ziòu par Çdoles<br />
un Ziru pagastiem, starpîba ir tik liela, ka jâsecina – sçjumu platîbas bûtiski<br />
samazinâjuðâs. Individuâlajâm zemnieku saimniecîbâm 1947.–1949. gadâ kopâ<br />
bija tikai 28 110 ha sçjumu. Cçlonis tam – varas iestâþu pret zemnieku<br />
saimniecîbâm vçrstâ darbîba 1945.–1949. gadâ, îpaði nodokïu politika. Nododot<br />
valsts pieprasîtâs nodevas, daïa zemnieku palika bez sçklas labîbas. “Manai<br />
saimniecîbai 1945./1946. g. jânodod valstij 2310 kg graudu, no tiem maizes<br />
labîba 1386 kg. Izkults ðî gada rudenî 900 kg rudzu, 600 kg kvieðu, 500 kg<br />
mieþu, 905 kg auzas, kas kopâ iztaisa 1500 kg maizes labîbas un 1405 kg<br />
lopbarîbas labîbas. Minçto daudzumu neesmu spçjîga nodot, jo, kâ pçc izkûluma<br />
redzams, saimniecîba paliktu bez sçklas un bez tam arî saimniecîbas ìimenes<br />
locekïi (4 personas) bez maizes. Paðlaik saimniecîbu apstrâdâ es un mans<br />
16 gadus vecais dçls. Òemot vçrâ augðâ pievestos apstâkïus, raþa ðinî gadâ rudenî<br />
bija ïoti ðvaka, sakarâ ar ko nodevas nekâdâ gadîjumâ nevaru izpildît. Pârçjâs
Saimniecîbu uzskaites grâmatas – vçstures avots<br />
nodevas un klauðas apòemos izpildît 100%. Ceru, ka jûs manu lûgumu ievçrosat<br />
un nodevas samazinâsiet par 50%,” tâ Usmas pagasta izpildkomitejai rakstîja<br />
kâda zemniece. 14 Uz vçstules rezolûcija “noraidît”. Lîdzîgu vçstuïu ar lîdzîgâm<br />
rezolûcijâm arhîva pagastu fondos ir desmitiem, – tâs vçl gaida savu novçrtçðanu<br />
un izmantoðanu vçstures pçtîjumos.<br />
Analizçt saimniecîbu grâmatu glabâto skaitlisko materiâlu par lopiem un<br />
lauksaimniecîbas inventâru ir sareþìîti tâdçï, ka tas ir ïoti apjomîgs un fiksçts,<br />
izmantojot daþâdus kritçrijus. Sprieþot pçc blakuspiezîmçm un ierakstiem<br />
saimniecîbu uzskaites lapâs, ìimenes galva visbieþâk patieso situâciju noklusçja,<br />
norâdot lopu skaitu. Vçrâ bûtu jâòem 1947. gada 2. oktobra <strong>Latvijas</strong> PSR Ministru<br />
Padomes lçmums Nr. 888 “Par zirgu pasportizâciju”. 15 Saskaòâ ar to visas darbîbas<br />
ar zirgiem lauku saimniecîbâs – pârdoðana, pirkðana, nokauðana vai arî zirga<br />
nobeigðanâs – tika pastiprinâti kontrolçtas un bija grûtâk noslçpjamas.<br />
Salîdzinâjumam izmantotas ziòas no apriòía statistikas fonda – apriòía<br />
ekonomiskâ raksturojuma 1945. gadâ, kurâ savukârt rodams arî salîdzinâjums<br />
ar 1941. gada situâciju.<br />
Lopu skaits Ventspils apriòíî 1941. un 1945. gadâ 16<br />
8. tabula<br />
Lopi 1941. gada 1. janvâris 1945. gada 1. janvâris<br />
Govslopi, to skaitâ 30 920 14 973<br />
vaislas buïïi<br />
12 00 170<br />
govis 21 450 10 585<br />
Cûkas 25 100 9117<br />
Aitas un kazas 47 540 20 388<br />
Zirgi, to skaitâ 11 480 10 628<br />
darba zirgi 9800 7459<br />
íçves 4760 3994<br />
çrzeïi 200 1 0 2<br />
Analizçjot 8. un 9. tabulu kopumâ, var secinât, ka lauksaimniecîbas inventâra<br />
izmantoðanâ ârkârtîgi bûtisks bija darba zirgu daudzums. Îpaðs pârskats par lopu<br />
skaitu pçc saimniecîbu uzskaites grâmatâm nav veidots, uzmanîba pievçrsta<br />
vienîgi darba zirgu skaitam zemnieku saimniecîbâs.<br />
Pçc saimniecîbu uzskaites grâmatâm analizçjot situâciju 1947. gadâ, redzams,<br />
ka Ventspils apriòíî pavisam bija 8158 darba zirgi, no tiem 7641 zirgs – zemnieku<br />
saimniecîbâs un 517 zirgi – strâdnieku un kalpotâju saimniecîbâs. 1949. gadâ<br />
apriòíî pavisam bija 8227 darba zirgi, no tiem zemnieku saimniecîbâs –<br />
6221 zirgs, strâdnieku un kalpotâju saimniecîbâs – 644 zirgi. Salîdzinâjumâ ar<br />
pirmskara situâciju un stâvokli 1945. gadâ darba zirgu skaits bija palielinâjies, bet<br />
no 1947. gada lîdz 1949. gadam zemnieku saimniecîbâs darba zirgu bija par<br />
1420 mazâk. Tas skaidrojams: 1) ar zemnieku saimniecîbu skaita samazinâðanos<br />
(1949. gada 25. marta deportâcijas, iekïauðanâs kolhozos), 2) ar kolhozu dibinâðanu<br />
29
30 Dinâra Ârnesta<br />
9. tabula<br />
Lauksaimniecîbas maðînas Ventspils apriòía zemnieku saimniecîbâs 17<br />
Lauksaimniecîbas maðînas 1941. gads 1945. gads<br />
Traktori – –<br />
Kombaini – –<br />
Smagâs automaðînas – –<br />
Traktoru arkli – –<br />
Zirgu arkli 6850 4711<br />
Zirgu zâles pïâvçji 995 732<br />
Zirgu grâbekïi 2832 1507<br />
Kûlîðu sçjçji – –<br />
Labîbas pïaujmaðînas 624 4 52<br />
Zâles pïâvçji ar piekabinâmu aparâtu<br />
230 170<br />
Kûlçji kombinçtie un puskombinçtie 209 102<br />
Zirgu kûlçji 7 3<br />
Traktoru labîbas sçjçji – –<br />
Zirgu labîbas sçjçji 120 73<br />
un lopu apvienoðanu apriòíî 25 lauksaimniecîbas arteïos (apvienoðanas rezultâtâ<br />
tajos bija 747 darba zirgi).<br />
Pçc ziòâm saimniecîbu uzskaites grâmatâs var secinât, ka tikai 65 zemniekiem<br />
Ventspils apriòíî 1945.–1948. gadâ bija kuïmaðînas, bet minimâlo<br />
lauksaimniecîbas inventâru lielâkajâ daïâ zemnieku saimniecîbu veidoja<br />
1 vienlemeða dzelzs arkls, 1 koka ecçðas ar dzelzs tapâm un 1 vienjûga rati ar<br />
dzelzs asîm.<br />
Aile “algotais darbaspçks” aizpildîta ârkârtîgi retos gadîjumos. Ðie cilvçki<br />
ierakstîti ìimenes sastâvâ, norâdot visai attâlu, bet tomçr radniecîbas pakâpi. Ir<br />
arî gadîjumi, kad ðâds laukstrâdnieks ierakstîts ìimenes sastâvâ, radniecîbas<br />
ailç ierakstot “sveðs”, bet darbavietas ailç – saimniecîbas nosaukumu. Ja arî ailç<br />
“algots darbaspçks” ir fiksçts nodarbinâto skaits, norâdot – lauksaimniecîbâ vai<br />
lopkopîbâ, tad tomçr nav atzîmçts, vai viòð ir sezonas, vai pastâvîgais strâdnieks.<br />
Nemaz nav informâcijas par ðâda darbaspçka atalgojumu. Tas satraucis arî tâlaika<br />
uzskaites veicçjus. “Uz Jûsu pieprasîjumu algotâ darbaspçka izmantoðanas lietâ<br />
zemnieku saimniecîbâs Ventspils apriòíî ziòojam sekojoðo. Pçc oficiâlâs uzskaites,<br />
kas veikta pagastu un ciemu izpildu komitejâs, algots darbaspçks tika pielietots<br />
782 individuâlâs zemnieku saimniecîbâs. No ðâ saimniecîbu skaita cauru gadu<br />
algots darbaspçks tiek lietots 358 saimniecîbâs, bet atlikuðajâs 424 saimniecîbâs<br />
tiek nodarbinâti algoti strâdnieki tikai sezonas darbiem (vasaras laikâ – no aprîïa<br />
lîdz oktobra mçnesim).<br />
Bez tam algots darbaspçks tiek pielietots daþu atseviðíu steidzamâku darbu<br />
veikðanai siena un labîbas novâkðanas laikâ, kâ arî kulðanas darbos. Ðâdos<br />
gadîjumos zemnieku saimniecîbâs nokalpinâtais darbaspçks netiek nekur<br />
reìistrçts, nedz arî uzskaitîts, kâdçï noteiktas ziòas par ðâdâ veidâ nodarbinâto
Saimniecîbu uzskaites grâmatas – vçstures avots<br />
algoto darbaspçku nav iespçjams dabût,” 18 1947. gada 11. oktobrî Ventspils<br />
apriòía izpildkomiteja ziòo <strong>Latvijas</strong> PSR Ministru Padomei. Ziòu sniedzçji spiesti<br />
atzît, ka arî informâcija par gada un vasaras strâdnieku skaitu, kâda tiek reìistrçta<br />
pagastos un ciemos, ir stipri nepilnîga, jo daudzas saimniecîbas, kaut arî nodarbina<br />
algoto darbaspçku, to tomçr nereìistrç. Sniedzot ziòas par laukstrâdnieku<br />
atalgojumu, norâdîts, ka vîrietis saòçma gadâ caurmçrâ 250–300 kg maizes<br />
labîbas, 1–2 pârus apavu, 1 gatavu uzvalku un apmçram 800–1000 rbï. naudâ<br />
pie darba devçja brîva uztura, dzîvokïa un apkures. 19 Sievietes, sezonas strâdnieki<br />
un jaunieði saòçma atbilstoði zemâku atalgojumu (dokumentâ nav konkretizçts –<br />
tieði kâdu ). 20<br />
Ðâdu nevçlçðanos uzrâdît algoto darbaspçku var skaidrot vienîgi ar vairîðanos<br />
no nodokïiem un zemnieku piesardzîbu (padomju varas rîcîba jau bija iepazîta<br />
1940. un 1941. gadâ), kâ arî ar cenðanos izvairîties no iekïauðanas kulaku<br />
sarakstâ , jo algotâ darbaspçka izmantoðana bija viena no norâdîtajâm kulaka<br />
pazîmçm. Paliek jautâjums, kâdçï ciemu darbinieki, kuri labi zinâja vietçjo<br />
situâciju, cilvçku savstarpçjâs attiecîbas, necentâs ðo algoto darbaspçku uzskaitît.<br />
To varçtu skaidrot ar faktu, ka ðâda darbaspçka izmantoðanâ nevarçja norâdît<br />
tikai uz tâ dçvçtajâm vecsaimniecîbâm (bijuðajâm lielsaimniecîbâm) jeb kulaku<br />
saimniecîbâm, bet bija jâatzîst, ka to izmanto arî zemnieki, kuri savas<br />
saimniecîbas izveidojuði padomju varas apstâkïos 1940. gada un 1945. gada<br />
zemes reformas rezultâtâ (tâ dçvçtie jaunie darba zemnieki).<br />
Savdabîgu papildu informâciju sniedz saimniecîbu uzskaites grâmatu piezîmju<br />
ailes. Ances pagasta Lonastes ciema saimniecîbas “Sili” 1945. gada jûnijâ uzrâdîtâ<br />
zemes platîba ir 68 ha, tad zemes daudzums tiek samazinâts – 28,90 ha un<br />
1946. gadâ tas ir tikai 1,50 ha. Sâkotnçji saimnieks zemi izrentçjis: “No manas<br />
zemes kopplatîbas 0,18 ha apsçjis Graudiòð Edvards, dzîvo Dundagâ. Manâ<br />
saimniecîbâ 3 ha aramzemes jau vairâkus gadus apsaimnieko Grînfelds Jânis,<br />
dzîvo “Kaugaskalnos””. 21 Pçdçjâs piezîmes liecina, ka ðîs saimniecîbas zemi<br />
pâròçma karaspçka daïa, atstâjot Jânim Cîrulim 1,50 ha aramzemes. 22 Savukârt<br />
saimniecîbai “Kaugaskalni” norâdîta zemes platîba – 3 ha un papildziòâs ieraksts:<br />
“Aramzeme 3 ha – nomâ no “Silu” mâjâm.” 23<br />
Ances pagasta saimniecîbâ “Gobas” 24 dzîvoja trîs ìimenes. Katra reìistrçta<br />
atseviðíi. Saimniecîbas pamatplatîba sâkotnçji norâdîta 41,58 ha. Tad samazinâta<br />
uz 8 ha. No <strong>Valsts</strong> zemes fondâ ieskaitîtâs zemes 15 ha iedalîti otrai ìimenei<br />
jaunas saimniecîbas veidoðanai. Par treðo saimniecîbu ieraksts râda, ka 0,18 ha<br />
aramzemes nomâ no A. Baloþa, tâtad no pamatîpaðnieka.<br />
Saimniecîbai “Klajumi” 25 sâkotnçji 35,15 ha zemes. Tad tâ samazinâta uz<br />
20 ha zemes. Papildziòâs ieraksts: “Aramzeme 0,60 ha atdota lietoðanâ Mildai<br />
Zilberei uz vienu gadu.” 26<br />
Saimniecîbai “Zlçkas” 27 sâkotnçjâ zemes platîba – 49,0 ha samazinâta uz<br />
23,3 ha. Ieraksts liecina, ka aramzeme 0,50 ha no Zlçku saimniecîbas iznomâta<br />
uz 1 gadu Urgai Vilimai Lielirbç.<br />
31
32 Dinâra Ârnesta<br />
Ðâda veida ieraksti 1945. un 1946. gada saimniecîbu uzskaites grâmatâs<br />
liecina par zemnieka domâðanas savdabîgu inerci. Bija notikusi 1940.–1941. gadâ<br />
zemes nacionalizâcija, zemes reforma, norisinâjâs 1945. gada zemes reforma,<br />
bet saimnieks joprojâm godîgi uzrâdîja visu sâkotnçjo zemes platîbu, uztverot to<br />
kâ savu îpaðumu un realizçja ar to kâ nekustamu îpaðumu arî darbîbas. “Kâ man<br />
zinâms, pie zemes reformas izveðanas Ventas pagastâ zemes komisija ir lçmusi<br />
atstât manâ lietoðanâ no manas saimniecîbas tikai 8 ha, minot kâ iemeslu it kâ<br />
es esot atbalstîjis vâcu okupâcijas varu. Tas man ir pârsteigums, un laipni lûdzu<br />
ðo lçmumu grozît un atstât man no manas saimniecîbas, kuru esmu izveidojis ar<br />
godîgu zemnieka darbu, likumâ par zemi paredzçto platîbu 30 ha. Paskaidroju,<br />
ka vâcu laikâ neesmu nekâdi vâcu varu atbalstîjis un esmu centies pat no savas<br />
saimniecîbas nodot mazâk lauksaimniecîbas raþojumu nekâ prasîja nodevas ..<br />
Pagastam ir labi zinâms, kâdu atbalstu es esmu sniedzis daudziem cilvçkiem,<br />
kas cieta tanî laikâ trûkumu. To apliecinâs mani kaimiòi, kas manu rîcîbu vâcu<br />
laikâ vislabâk var pârzinât. Visâ savâ mûþâ esmu centies savu saimniecîbu labi<br />
nostâdît, bet tanî paðâ laikâ neesmu nekad netaisni izturçjies pret manâ<br />
saimniecîbâ strâdâjoðiem cilvçkiem. Lûdzu pârbaudît manu lîdzðinçjo darbu un<br />
mainît pagasta lçmumu, jo apzinos, ka tâdu spriedumu neesmu pelnîjis,” 28 cerot<br />
uz varas taisnîgumu, Ventas pagasta zemnieks Vilis Zvans rakstîja Ventspils apriòía<br />
Izpildu komitejai. Ieraksts saimniecîbu uzskaites grâmatâ 1945. un1946. gadâ<br />
liecina, ka saimniecîbai bija 59,4 ha zemes, kas 1946. gadâ samazinâti uz 8 ha.<br />
1947.–1949. gadâ saimniecîbu uzskaites grâmatâs par ðo saimniecîbu ir ieraksts –<br />
“anulçta 1949. gadâ”. 29<br />
1947.–1949. gada saimniecîbu uzskaites grâmatâs parâdâs blakus piezîmes<br />
par lopu maiòu, nodoðanu nodokïos, saimniecîbu sadalîðana starp vecâkiem un<br />
jau pieauguðajiem bçrniem, katru cenðoties norâdît kâ patstâvîgu saimniecîbu<br />
ar nelielu zemes platîbu, par atteikðanos no zemes platîbas un tâs ieskaitîðanu<br />
<strong>Valsts</strong> zemes fondâ.<br />
Pavirði vai nemaz nav aizpildîtas iedaïas par biðkopîbu un augïu un ogu<br />
stâdîjumiem. Vçrtçjot saimniecîbu uzskaites grâmatas kâ lauku saimniecîbu<br />
ekonomiskâs dzîves atspoguïotâjas, jâsecina, ka tajâs esoðo skaitlisko materiâlu<br />
iespçjams grupçt daþâdâs pârskata un salîdzinoðajâs tabulâs. Nedaudz sareþìîtâk<br />
tas ir, mçìinot izprast, cik darbspçjîgo iedzîvotâju saimniecîbâ, jo ðâds skaitliskais<br />
materiâls uzskaitç tieði neparâdâs, tas jâizvçrtç pçc ailçm “nodarboðanâs”, “darba<br />
vieta”, “vecums”, “attiecîbas pret ìimenes galvu”. Pçtîjumos iespçjams izmantot<br />
ziòas par apsaimniekojamâm zemes platîbâm, skaitlisko materiâlu kritiski<br />
izvçrtçjot, salîdzinot ar saimniecîbu lielumu 1939. gadâ vai papildus pçtot pçc<br />
pagastu zemes komisiju dokumentiem.<br />
Neraugoties uz to, ka saimniecîbas grâmatu ieviesçji nemitîgi tika kritizçti<br />
par neprecîzu, nepilnîgu informâciju uzskaitç, aile “lauksaimniecîbas inventârs”<br />
liecina, ka lauku saimniecîbu iedzîvotâji tomçr visai godîgi uzrâdîjuði tâ<br />
daudzumu. Kuïmaðînas vai lielu skaitu citu lauksaimniecîbas maðînu piederîbu
nevarçja noslçpt, bet arî sîkais lauksaimniecîbas inventârs saimniecîbâs, kur tas<br />
bija visai lielâ daudzumâ, ir uzrâdîts (5 lîdz 14 daþâdas lauksaimniecîbas<br />
inventâra vienîbas). Darba zirgu uzskaite papildus bija saistîta ar zirgu<br />
pasportizâciju, un to skaits varçtu bût tuvs patiesajam. Kritiskâk jâizturas pret<br />
pârçjo lopu uzskaiti.<br />
Ïoti skopas, kâ jau teikts, ir ziòas par lauku saimniecîbâs izmantoto algoto<br />
darbaspçku. Pçc ðî uzskaites dokumenta nevar gût ziòas par saimniecîbas reâlajiem<br />
lauksaimniecîbas ienâkumiem un analizçt tâ laika lauksaimniecîbas nodokïu<br />
politiku.<br />
ATSAUCES UN PIEZÎMES<br />
1 Ventspils zonâlais valsts arhîvs (turpmâk – VZVA), arhîva kolekcija “Augstâkâs Padomes un Ministru<br />
Padomes lçmumi”,1. apr.,19. l., 52. lp.<br />
2 Turpat.<br />
3 Turpat.<br />
4 Turpat, 54. l.,14. lp.<br />
5 Turpat, arhîva fonds “Ventspils apriòía valsts statistikas inspektors” (49. f.),1. apr., 83. l., 26. lp.<br />
6 Turpat, 27. lp.<br />
7 Turpat, 30. l., 78. lp.<br />
8 Turpat.<br />
9 Turpat, 76. lp.<br />
10 Turpat, 33. l.,79. lp.<br />
11 Turpat.<br />
12 Turpat, 77. lp.<br />
13 Strods H. <strong>Latvijas</strong> lauksaimniecîbas vçsture. – R., 1992. – 201. lpp.<br />
14 VZVA, fonds “Ventspils apriòía Usmas pagasta darbaïauþu deputâtu padomes izpildkomiteja”,<br />
100. f., 1. apr., 29. l., 5. lp.<br />
15 Turpat, 32. l., 4. lp.<br />
16 Turpat, 49. f., 1. apr., 83. l., 26. lp.<br />
17 Turpat.<br />
18 Turpat, 47. f., 1. apr., 6. l., 24. lp.<br />
Saimniecîbu uzskaites grâmatas – vçstures avots<br />
19 Turpat.<br />
20 Turpat.<br />
21 Turpat, fonds “Ventspils apriòía Ances pagasta Lonastes ciema DDP izpildu komiteja”, 170. f.,<br />
1. apr., 12. l., 19. lp.<br />
22 Turpat.<br />
23 Turpat, 11. l., 25. lp.<br />
24 Turpat, 4. l., 12. lp.<br />
25 Turpat, 8. lp.<br />
26 Turpat.<br />
27 Turpat, 4. lp.<br />
28 Turpat, arhîva fonds “Ventspils apriòía Ventas pagasta darbaïauþu deputâtu padomes izpildkomiteja”,<br />
106. f, 1. apr., 69. l., 3. lp.<br />
29 Turpat, arhîva fonds “Ventspils apriòía Ventas pagasta Ventas ciema darbaïauþu deputâtu padomes<br />
izpildkomiteja”, 217. f. , 1. apr., 380. l., 21., 22. lp.<br />
33
34 Dinâra Ârnesta<br />
Dinâra Ârnesta<br />
WIRTSCHAFTSBÜCHER DER BAUERNGESINDE – EINE QUELLE ZUR<br />
AGRARGESCHICHTE LETTLANDS. KREIS VENTSPILS (1945–1949)<br />
Nach der Wiederherstellung der staatlichen Unabhängigkeit Lettlands wurden<br />
mehrere Beschlüsse im Blick auf die Wiederherstellung der Eigentumsrechte,<br />
auf die Vergütung der Schäden, welche die von der Sowjetmacht deportierten<br />
Personen erlitten hatten, auf die Regelung des Rentensystems im Staate usw.<br />
gefasst. Alle diese normativen Dokumente besagten, daß die Bürger ihre Rechte<br />
auf einen Grundbesitz, auf Anspruch einer Entschädigung der erlittenen Verluste<br />
durch Urkunden aus den Archiven belegen sollten; Archivurkunden waren auch<br />
zur Bestätigung der Dienstzeit zahlreicher Personen auf Bauernhöfen nötig. In<br />
den staatlichen Archiven wurden für die Erstellung dieser Bescheinigungen oft<br />
die Wirtschaftsbücher der Gesinde benutzt. Als statistische Wirtschaftsdokumente<br />
geben diese Bücher vielfältige Einblicke in jeden Bauernhof; es sind hier<br />
verschiedene Daten über die Einwohner der Bauernhöfe zu finden – über ihr<br />
Alter, ihre Bildung, ihren Beruf und ihre Arbeitsstelle. Die wirtschaftliche<br />
Charakteristik der Gesinde besteht aus der Auflistung der vorhandenen Gebäude,<br />
des landwirtschaftlichen Inventars, der Nutzflächen und des Viehbestandes.<br />
In dem vorliegenden Beitrag wird die Bedeutung der Wirtschaftsbücher der<br />
Gesinde im Kreis Ventspils als einer historischen Quelle zur Erforschung der<br />
Fragen über den Stand der Bauernwirtschaften in der Nachkriegszeit und über<br />
ihre Einfügung in die kollektiven Wirtschaften – in die Kolchose gezeigt.<br />
Im Staatsarchiv für den Bereich Ventspils sind Wirtschaftssbücher aus<br />
12 Gemeinden des Kreises Ventspils erhalten (die Wirtschaftsbücher der Gesinde<br />
aus zwei Gemeinden sind nicht vorhanden). Leider sind in das Staatsarchiv keine<br />
Wirtschaftsbücher der Gesinde aus 12 Dörfern aus dem Jahre 1945 und 1946<br />
gelangt. Im Archiv gibt es keine Materialien über die Gesinde in den Gemeinden<br />
Çdole und Ziras (Dziras). Insgesamt gibt es im Archiv für den Bereich Ventspils<br />
253 Wirtschaftsbücher der Gesinde aus dieser Zeit.<br />
Aus den Jahren 1947–1949 gibt es im Archiv für den Bereich Ventspils die<br />
Wirtschaftsbücher der Gesinde aus allen Gemeinden, außer der bereits erwähnten<br />
Gemeinden Çdole und Ziras (Dziras). Von den Wirtschaftsbüchern der Gesinde<br />
aller 39 Dörfer des Kreises sind im Archiv 32 Bücher erhalten. Insgesamt sind im<br />
Archiv 792 Wirtschaftsbücher der Bauerngesinde aus dieser Zeit vorhanden. In<br />
jedem Wirtschaftsbuch gibt es – im Durchschnitt – Daten über 26 Bauerngesinde.<br />
Die erwähnten Materialien gewähren einen umfassenden Einblick in die Situation,<br />
die in der Nachkriegszeit auf dem Lande im Kreis Ventspils herrschte, und<br />
über die Änderung dieser Situation im Zuge der Kollektivierung.<br />
Iesniegts 1999. gada 15. augustâ