UNIVERSITĀTES RAKSTI - DSpace - Latvijas Universitāte
UNIVERSITĀTES RAKSTI - DSpace - Latvijas Universitāte
UNIVERSITĀTES RAKSTI - DSpace - Latvijas Universitāte
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
258<br />
23<br />
viņi pamato ar daudz pētījumiem un uz ko ari norada W. Fuchs's<br />
(410. lpp.).<br />
Foerster's un Probst's, pieslienoties Brunck'a aparātūrai, lieto<br />
Brunk'a ieteiktā kobalta oksida vietā Eschka's maisījumu un iz-<br />
veido savu paņēmienu šādi.<br />
Apmēram 1 g vielas samaisa ar I—2 g Eschka's maisījuma un<br />
ievieto garā un šaurā porcelāna silītē. Pēdējo ieliek apm.<br />
30 cm<br />
garā šaurā sadedzināšanas caurulē. No viena gala caurulē ievada<br />
lēnām skābekli un otrā galā izvada degšanas produktus caur Pe-<br />
ligot'a cauruli, pildītu ar ammonjakālu ūdeņraža peroksida šķīdu-<br />
mu. Sadedzināšanas cauruli uzmanīgi iesilda, un pamazām kāpina<br />
karsēšanas temperātūru līdz sarkankvēlei. Pēc apmēram<br />
V 2līdz<br />
V* stundas visa operācija ir pabeigta. Pēc tam apvieno silītes un<br />
Peligot'a caurules saturus, vāra dažas minūtes, lai oksidētu var-<br />
būtējo sulfītu un sulfidu un saskaldītu ūdeņraža peroksidu, filtrē<br />
un nogulsnē<br />
ar chlörbariju.<br />
Pēc Foerster'a un Probst'a pētījumiem viņu metode dodot<br />
Brunck'a metodei gluži līdzīgus rezultātus.<br />
Manu paraugu kopējais sēra daudzums noteikts pēc:<br />
Paraugs A . . 5,59; 5,61 —<br />
Eschka's metodes<br />
i procentos)<br />
vid. 5,60<br />
Parau^s B ■ • vid - *»<br />
Lignits ....<br />
0,92;<br />
0,94 —<br />
vid. 0,93<br />
Foerster'a v. Probst'a met.<br />
6,34; 6,34 —<br />
3,04; 3,08 —<br />
(procentos)<br />
vid. 6,34<br />
vid. 3,06<br />
— 1,02; 1,02 vid. 1,02<br />
Kā jau bija paredzams, tad ari šinī gadījumā pēc Foerster'a<br />
un Probst'a metodes iegūtie skaitļi ir lielāki,<br />
stāk sacīto tie atzīstami par pareizo kopēja<br />
ģinātos paraugos.<br />
un saskaņā ar aug-<br />
sēra daudzumu izmē-<br />
Bez kopējā sēra noteikšanas kurināmos, zināmos gadījumos<br />
rodas arī vajadzība aplēst, kādos savienojumos sērs atrodas kuri-<br />
nāmā.<br />
Nosakot minerālvielu daudzumu manos paraugos (sk. 249. lpp.),<br />
iepriekš bija jānosaka sulfāta sērskābe un sērdzelzs. Vēlāk mums<br />
būs jāzina oglēs organiski saistītais sērs, lai noteiktu ogļu organis-<br />
ko masu.<br />
Izejot no kas izdarīti sakarā ar ogļu minerāl-<br />
vielu satura noteikšanu, ir iespējams aplēst atsevišķos sēra savie-<br />
nojumus mūsu paraugos.