Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
II<br />
Sistemātisks mūzikas instrumentu apskats<br />
Uzbūves zlņā kokles tips veido spilgti izteiktu savdabīgu grupu, kas nav<br />
sastopama ārpus Baltijas jūras dienvidaustrumu piekrastes areāla. Svarīgākās<br />
kokles pazīmes ir šādas: no viena koka gabala izgrebts silītesveida korpuss,<br />
tam piestiprināts ornamentēts skaņgaldiņš (rezonanases dēlītis), stigu<br />
izkārtojums starveidīgs, stigu skaits (klasiskaiā formā) no 5-9, stigas brīvas (tās<br />
nebalstās uz slieksnīša), koka tapiņas stigu savilkšanai, slipa tapiņu<br />
izkārtojuma linija.<br />
Ergoloģiski izšķirami divi kokļu paveidi: "mazās" jeb Kurzemes un "lielās" jeb<br />
Latgales kokles. Būtiskākā "lielo" kokļu atšķirība no "rnazajārn" ir spārns - kokļu<br />
korpusa pagarinājums otrpus tapiņu Iīnijas; Iīdz ar to kopējais garums pirmajām<br />
parasti ir lielāks. Atšķirīgs ir stigu skaits: Kurzemes koklēm tas ir visbiežāk 5-7,<br />
kamēr Latgales koklēm svārstās 7-12, bet visbiežāk tomēr ir 9. Atšķirīgs abiem<br />
kokļ., paveidiem ir ari rotājums: "rnazās" kokles skaņgaldiņu parasti rotā divas<br />
sešlapu "saulītes"; "lielo" kokļu rotājums nav tik vienveidigs, un visbiežāk<br />
izveidots kā skaņgaldiņā ieurbtu nelielu caurumiņu vairāk vai mazāk regulārs<br />
sakopojums.<br />
Kokļu stigas pagatavotas no tērauda stieples ar diametru 0.3-0.6 mm.<br />
Novgorodā arheoloģiskajos izrakumos atrasts, ka 12. gadsimta guspem, kasir<br />
kokles tipa instruments, ir bijušas bronzas stigas. Nav neiespējami, ka šāds<br />
kokļu stigu materiāls izmantots ari <strong>Latvijas</strong> teritorijā. Varbūt tas būtu<br />
izskaidrojums dainās pieminētajām "zelta koklēm", kur epitets "zelta" nav<br />
jāuztver burtiski, bet gan kā norādījums uz kādu detaļu, respektīvi, stīgām, kam<br />
krāsa ir Iīdziga kā zeltam.<br />
III<br />
Kokles spēlējot, tās parasti novieto uz ceļiern vai galda. Latgales kokles novieto<br />
klēpi ar kokles sāniem uz augšu, atbalstot kokļu augšmalu pret vēderu. Stigas<br />
rauj ar abu roku vai ari tikai ar labās rokas pirkstiem, vai ari ar kociņu vai zoss<br />
spalvu. A. Jurjāns raksta, ka Augšzemē kokles "sit". Ar to nav domāts tāds<br />
97