Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VI<br />
Sistemātisks mūzikas instrumentu apskats<br />
Pagaidām trūkst ziņu par to, kad cilindriskās bungas ar divām ādām<br />
parādijušās <strong>Latvijas</strong> teritorijā, toties zināms, ka tās bijušas plaši pazīstamas 16.<br />
un 17. gadsimtā, kad Livonijā ar likumu bija noteikts, ka kalpu un "nevācu", tas<br />
ir, latviešu, Iībiešu un igauņu kāzās drīkst lietot tikai stabules un bungas (tas<br />
attiecas galvenokārt uz pilsētām un lauku apvidiem pilsētu tiešā tuvumā). Tādē]<br />
pamatots ir secinājums, ka dainas, kur minētas stabules ar bungām kāzu<br />
kontekstā, vairāk vai mazāk tieši saistāmas ar minēto laikaposmu.<br />
VēIākos laikos ansarnbļu sastāvs izmainās, un 20. gadsimtā redzam bungas tā<br />
saukto lauku kapelu sastāvā, kur tās nav zaudējušas savu nozīmi ari šodien.<br />
RĀMJA BUNGAS AR VIENU ĀDU (211.311)<br />
Sietiņš(Lejaskurzeme; Dzirciems Z). Bundziņas. Bubyns (Nautrāni L),<br />
bubenenš.<br />
,<br />
Vairākās dainās ir minēfi vārdi "baubens", "baubenis", ari "bambens" un<br />
"barnbina":<br />
,<br />
Sit, bāba, baubenu<br />
Ar bērna kāju,<br />
Kam virs nepirka<br />
Sudraba trīdeksni.<br />
LO 21056<br />
Minēto vārdu lietošanas konteksta analīze ļau] secināt, ka tie lietoti skanu rika<br />
nozīmē.<br />
Latviešu kairniņiem autrurnslāviern ir pazistams tamburīnveidīgs mūzikas<br />
instruments ar nosaukumu buben. Ņemot vērā baltiskā -au- atbilstību slāvu -u-,<br />
91