Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Latviešu mūzikas instrumentu historiogrāJija<br />
nodaļā ir ievietotas 3 taures, 13 āžaraga, 5 stabules, 13 dūdu, 18 kokļu, 1<br />
divnāšu svilpes un 2 blakusstabuļu melodijas. levēroj,ama šo paraugu dala<br />
dublējas "latviešu mūzikas folkl'oras materiālu" 1. grāmatā (LMFM 1). Te vietā<br />
piebilst, ka šo rnateriālu Iielāko daļu E. Melngailis pierakstījis 1920.-30. gados.<br />
Tematiskie pētījumi 60. gados un 70. gadu 1. pusē<br />
Joahims Brauns<br />
Sagatavotā, bet nepublicētā J. Sproģa grāmata savā veidā "iezvanīja" diezgan<br />
neauglīg,o kara UII pēckara laikaposmu latviešu orqanoloqiļā, kuru pārtrauca<br />
pāris aizkavējušās E. Melngai!a publikācijas. Un tikai 1960. gadu sākumā<br />
kvalitatlvi jaunu pētījumu Jīmeni iezīmēja J. Brauna darbi. Būdams aspirants<br />
Maskavas konservatorijā pie prof. L. Ginzburga, vinš pievērsās mūzikas<br />
instrumentu, galvenokārt lociņlnstrurnentu, vēstures pēHjumiem. Vtna pirmais<br />
plašākais un nozīmīgā'kais darbs bija "Vijoļrnākslas attīstība Latvijā: Apskats"<br />
(1962a), tam sekoja daudz rakstu latviešu, krievu, Rietumvācijas un citos<br />
periodiskos izdevumos vai rakstu krājumos, tostarp kā svarīgākie būtu minami<br />
"No latviešu instrumentālās mūzikas vēstures" (1962b), "Die Antanqe des<br />
Musikinstrumentenspiels in Lettland" (1971) un šī pētījuma latviskais variants<br />
"Instrumentālās mūzicēšanas pirmsākumi <strong>Latvijas</strong> territorijā" (1975).<br />
J. Brauna darbu pamatā ir plašas literatūras, kā ari sistemātiskas Rīgas pilsētas<br />
valdes un citu arhīvu materiālu studijas. Viņa apskatīto problēmu loks ir diezgan<br />
plašs, tomēr visvairāk vinš pievērsies instrumentālās muzicēšanas vēstures<br />
problēmām, laika gaitā arvien vairāk akcentējot mūzikas arheoloģijas ievirzi.<br />
Rekonstruēdams dažādu laikmetu instrumentālās mūzikas kultūras ainu, J.<br />
Brauns apstrīd vairākus iesakņojušos uzskatus kā, piemēram, par kāda<br />
instrumenta latvisko piederību vai nepiederibu vai par atsevišķu instrumentu<br />
senumu. Savos darbos J. Brauns ir izteicis un formulējis daudzas jaunas domas<br />
un atziņas, tostarp par etnisko sakaru rezultātiem instrumentārija jomā, par<br />
51